06282580 : עקבות ושבילים: מן ההמון אל הקאנון
פרופ' זיוה בן-פורת    סמ' א'  שעור            

במרכז הקורס תעמודנה שלוש יצירות מן הקאנון האירופי: האודיסיאה; דון קישוט; רומיאו ויוליה. מעבר להכרות עם היצירות, תוך עמידה על  ההקשר  ההיסטורי ועל הפואטיקה והמאפיינים הז'אנרים של כל אחת מהן, יציע הקורס תמונה חלקית של נוכחותן בתרבות ימינו. במסגרת זו נעסוק בטקסטים ממדיומים וז'אנרים שונים: סרטים, שירה לירית, קריקטורות, נובלות, בלט – שכלם מקיימים יחסים בין טקסטואליים מסוגים שונים עם הטקסט המקורי. מיחסים אלה תגזרנה השאלות להן נבקש תשובה: מהן התכונות הטקסטואליות ומה הם מנגנוני ההתאמה המאפשרים נוכחות היסטורית ארוכת טווח במערכות תרבותיות רבות ומגוונות? מה התפקידים שממלאות יצירות מן הקאנון בתרבות העכשווית? מבנה הקורס, בהתאמה לשאלות אלו; יהיה תלת-שלבי לגבי כל יצירה: הצבעה על טקסטים מאוחרים, לרב מן המחצית השניה של המאה ה-20, בהם יש לטקסט הקאנוני נוכחות בולטת; לימוד הטקסט הקאנוני; התבוננות מסכמת במערכות הבין-טקסטואליות שהטקסט הקאנוני במרכזן.
תתקיים בחינת כתה.

         06283172 : הפרודיה
פרופ' זיוה בן-פורת    סמ' א'   סמינר        

הסמינר יבחן את הפרודיה כמונח בעל היסטוריה עשירה ומגוונת בתחום מחקר הספרות והתרבות. ההגדרות השונות של המונח תקושרנה לאסכולות מחקר שונות ותבדק יעילותן ביחס לשאלות מחקר שונות; התנאים למימושה של פרודיה יבחנו בהקשרים תרבותיים-היסטוריים וקוגניטיביים; התפקידים השונים של פרודיות בהיסטוריה של הספרות יבדקו גם הם. הסטודנטים ידרשו לנתח דוגמה שלא נלמדה תוך התייחסות לכל האספקטים התיאורטיים שתוארו לעייל. ניתוח כזה יכול להעשות כבחינת בית או, בצורה מורחבת, כעבודה סמינריונית.

06282076: בעיות יסוד בחקר השיח
גב' נגה בלבן סמ' א' תרגיל

בקורס יידונו רעיונות מרכזיים בחקר השיח. בין הנושאים בהם נדון: אספקטים של המבנה הלשוני והסמנטי של טקסטים, אספקטים של הבנה ועיבוד טקסטים, שפה  וחשיבה פיגורטיבית, ועוד.

          
         
                   06281212 : מבוא לתורת הספרות
ד"ר מיכאל גלוזמן סמ' א' + ב' שיעור

הקורס יעקוב אחר התפתחות התיאוריה של הספרות במאה העשרים.  בחלקו הראשון יתמקד הקורס בזרמים תיאורטיים שהיו דומיננטיים במחצית הראשונה של המאה העשרים כגון פורמליזם רוסי, ביקורת מרכסיסטית, פסיכואנליזה, הביקורת החדשה האנגלו-אמריקנית וסטרוקטורליזם.  בחלק השני יתמקד הקורס בתיאוריות פוסט-סטרוקטורליסטיות כגון דקונסטרוקציה, ביקורת פמיניסטית, שיח מיעוטים ותיאוריה פוסט-קולוניאלית.  הקורס הוא היסטורי במובהק.  עליית זרמים תיאורטיים תידון בתוך הקשרים חברתיים ותרבותיים.
נעמוד על השאלות שכל זרם תיאורטי מציב ונבחן 
את תפיסת הספרות והפרשנות העולה מן הטקסטים התיאורטיים שנקרא במהלך השנה.

                      06282582 : מיניות ולאומיות במפנה המאה
ד"ר מיכאל גלוזמן סמ' א' סמינר

הסמינר יעסוק באספקטים המיגדריים והמיניים של השיח הציוני של מפנה המאה.  נקרא את הטקסטים המרכזיים של הספרות העברית על רקע שאיפתה של הציונות לכונן 'מהפכה אירוטית'.  נעקוב אחר השיח האירופי על הפתולוגיההלאומית והמינית של היהודי, ונתבונן בתגובות המורכבות של יוצרים עבריים לציווי התרבותי לייצר 'יהודים חדשים'.  נקרא, בין השאר, מיצירות ברנר,עגנון, פרויד, וויינינגר.

                       06283170 : שואה וזיכרון
ד"ר מיכאל גלוזמן, סמ' א' שעור
קורס יעסוק בתגובה הספרותית לשואה.  נקרא מיצירות אפלפלד, אמרי, גרוסמן, פרימו לוי ואחרים ונשאל מהן הדרכים שבאמצעותם מייצרים טקסטים אלו זיכרון ועדות.

                       06282504: האחר הפוסט-קולוניאלי
ד"ר מיכאל גלוזמן, סמ' ב' סמינר

הספרות האירופית הרבתה לכתוב במפנה-המאה סיפורי מסע המתמקדים בחוויה של האירופאים בטריטוריות ה'אחרות', באפריקה ובאסיה.  בחלקו הראשון של הסמינר נקרא מיצירות קיפלינג, קונראד וקאמי ונתמקד באופן בו מעוצבים יחסי מטרופולין-קולוניה, מרכז-שוליים, אני-אחר וכו'.  בחלקו השני של הסמינר נבחן את השיח הציוני – ואת הטקסטים המכוננים של הספרות הישראלית – בהקשרים של התיאוריה הפוסט-קולוניאלית.

                      06282583: שירת נשים במודרניזם
ד"ר מיכאל גלוזמן, סמ' ב' שעור

הקורס יתמקד בעליית שירת הנשים בשנות ה-20.  נקרא את שירת רחל, אסתר ראב, יוכבד בת-מרים ואנדה פינקרפלד, כמו גם כמה ממשיכותיהן:  גולדברג ורביקוביץ.  נעסוק ביחסים בין קריאה ומיגדר וננסה לשחזר מסורת נשית שהעמידה אלטרנטיבה פואטית ןפוליטית למסורת השירית הדומיננטית שהיתה ברובה מסורת גברית.

06282414: ייצוג התודעה וחיי הנפש במודרניזם 
גב' נגה דוכוכבני סמ' ב' תרגיל

   מתוך עיון במחקר בנושא החדירה הישירה לתודעה במודרניזם, מתברר כי מוקד העיסוק בו הוא בבחינת אופנים שונים של "ציטוט" המבע הפנימי ושל יחסי מצטט (או מספר) החודר לנבכי התודעה, ומצוטט (או דמות). התודעה נתפסת כ"שקופה" - ניתן להציג את המתרחש בה כביכול ללא תיווך, או עם תיווך מינימלי.
   הטענה המרכזית שברצוני להציע היא כי אמצעי עיצוב תודעה זה הינו אכן חדשני ומרכזי במודרניזם, אך רחוק מלהיות בעל מונופולין. התודעה נמסרת גם באופן אחר - מרומז ומובלע יותר. אופן זה יקרא "חדירת עקיפין", והקורס יעסוק באסטרטגיות המגוונות שלו. כך, למשל, עיצוב עולם הדומם עשוי לחשוף את תודעת הדמות הסמוכה לו, ולחדור אליה באמצעים מטונימיים. או כך עשוי תיאור ראליסטי של עולם, להתברר כפרוייקציה של נפש הדמות שבו.
   הקורפוס המוצע: ג'יימס, פלובר, פרוסט, קונראד, פוקנר, רוב-גרייה ועוד.

                 06282033 : מבוא לתיאוריה וביקורת של התרבות (עם ליאת פרידמן). 
אייל דותן סמ' א' שעור

השיעור הוא מבוא פילוסופי-תיאורטי ללימודי התרבות. בשיעור יוצגו הגישות העיקריות בתחום: הרמנויטיקה, מארקסיזם וניאו-מארקסיזם, פוסט-סטרוקטורליזם, פמיניזם, פוסט-קולוניאליזם ופסיכואנליזה בהתפתחותן ההיסטורית והמבנית. מוצרי הפעילות התרבותית לא יידונו כאובייקטים מבודדים – הטקסט, התמונה או הסרט – שיש להם אפיון וסגנון משלהם, אלא כתוצרים של פעילות מובנית הנתונה בסבך זיקות לשוק, למדינה ולתקשורת. 

                     06283014  : ארבעה מהמרים: אוסטר, בורחס, דוסטויבסקי ומאמט
אייל דותן   סמ' א' שעור

הקורס יעסוק בארבעה יוצרים ההופכים את המהמר לדמות אליגורית. אצל דוסטויבסקי בקוביוסטוס הופך שחקן הרולטה לאליגוריה של המאהב; אצל פול אוסטר במוסיקת המקרה הופך שחקן הפוקר לאליגוריה של הסובייקט. אצל בורחס ב"הגרלה בבבל", הופך שחקן הלוטו לאליגוריה של האזרח, ואילו אצל דיוויד מאמט ב"בית המשחקים" אנחנו פוגשים את הלא מודע במסווה של הנוכל המקצועי. בחלק השני של הקורס, על בסיס ארבע היצירות שנבחנו, נערוך דיון בשאלות כלליות יותר העולות מהעיסוק הספרותי בהימור. הדיון ילווה בקריאה של כתבים שונים העוסקים במושג ההימור אצל פרויד, דרידה, בודריאר ובנימין. בעקבות הדיון נשרטט את הרשת הספרותית-מושגית הנרקמת סביב אליגוריית ההימור, והכוללת מושגים כמו ה"אירוע", "הנפילה", "סינגולריות", "פיתוי", "פרשנות-יתר" ו"המקרי".

              06282089  : הפואטיקה של המקרי
אייל דותן  סמ' א' סמינר

במאה העשרים החלה המחשבה המערבית לתת מקום מרכזי יותר למקרי, ולאקראי בתמונת העולם והאדם שלה, ובכך ניסתה לפצות על דחיקתם לשוליים שהחלה כבר בימי אפלטון ואריסטו. הספרות, לעומת זאת, מעולם לא הפנתה עורף למקריות, אלא ניסתה באמצעות השירה, הטרגדיה והרומאן לדובב אותה במישרין ובעקיפין. במהלך הסמינר נדון בין השאר בשאלות הבאות: מהם הקשיים העומדים בפני הספרות בבואה לייצג את המקרי? מהם הגיבורים הטיפוסיים שהיא מזמנת למפגש עמו, ואלו תמות ופיגורות נוצרות במהלכו? נעסוק ביצירות משל סופוקלס, וולטר, בלזאק, מופאסן, קונארד, בורחס ואוסטר, ובתיאוריות של מקריות משל אריסטו, לוקרציוס, פסקל, רורטי, פרויד, לאקאן, בנימין ודרידה.

              06282667 : ספרות כפילוסופיה: ממלוויל עד קפקפא
אייל דותן סמ' ב' שעור

ז'יל דלז ופליקס גואטרי הציעו לא רק ביקורת תרבות רדיקלית אלא גם סדרה של קריאות נועזות בטקסטים ספרותיים קאנוניים. המיוחד בגישתם לספרות, וביחוד זו של דלז, הוא הניסיון לחלץ ממנה התבוננות פילוסופית חדשנית במושגים כמו: 'צורות-חיים', 'ספרות מינורית', 'אינדיבידואציה', 'מכונות-תשוקה', 'הזיה ותעתוע'. בחלק הראשון של הקורס יינתן מבוא כללי לשיטתם, ובחלק השני נתמקד ביצירות ספציפיות משל בקט, ויטמן, מלוויל, קפקא ופיצ'ג'רלד.

                06282519: ספרות היום 
אייל דותן סמ' ב שעור

הקורס יעסוק בכעשר יצירות פרוזה בולטות שהופיעו בתקופה האחרונה, ומטרתו לספק היכרות ראשונית עם מגוון סופרים מרכזיים מהארץ ומחו"ל. השיעורים יינתנו על ידי סופרים ומרצים אורחים ומורי החוג.

                     06283177: תיאוריות של הסובייקט 
אייל דותן סמ' ב' סמינר

'הסובייקט' הוא אחד המושגים הרווחים ב'שיח' התרבותי היום ולבטח אחד השנויים ביותר במחלוקת. בסמינר זה ננסה להבין מה עבר על הסובייקט מתקופת פריחתו הגדולה בנאורות ועד כמעט 'מותו' בידי 'האחר' של הפוסט-סטרוקטורליזם; נמפה את המקומות המרכזיים שבהם הוא מופיע –  מהמשפט והפסיכיאטריה ועד הפילוסופיה, הפסיכואנליזה וחקר הספרות; נדון בתפיסות סובייקט מתחרות –  מהקלאסיות ועד העכשוויות – פרויד, היידגר, אלתוסר, לאקאן, בודריאר, פוקו, דרידה, ליוטאר וננסי; נמקם את נקודות המחלוקת וההסכמה ביניהן; ונצביע על כיוונים חדשים של מחשבה על הסובייקט.

                     06283015 : פרשנות, פנטזיה וחלום
אייל דותן סמ' ב' שעור

במרכז הקורס תעמוד השאלה: במה תורמת הספרות לפסיכואנליזה והפסיכואנליזה לספרות? 
הטקסטים שידונו יהיו משל פרויד, לאקאן, גרין, ז'יז'ק ופלמן. היצירות: "גרדיווה" מאת ינסן, "איש החול" מאת הופמן, "המכתב הגנוב" מאת אדגר אלן פו, "סיבוב הבורג" מאת הנרי ג'יימס; "נאדז'ה" מאת אנדרה ברטון. 

06283183::   בין קלאסיקה לרומנטיקה: היינריך פון קלייסט
מר רן הכהן סמ'ב ש'

הקורס יתמקד ביצירתו של הסופר והמחזאי היינריך פון קלייסט (1777-1811) על רקע תקופתו, "עידן האמנות" (Kunstepoche) בספרות הגרמנית. ננסה לעגן את יצירתו של קלייסט בהקשריה התרבותיים-היסטוריים: משבר הרציונליזם, המעבר מקלאסיקה לרומנטיקה, התפתחות הלאומיות, נעמוד על הפואטיקה הייחודית של קלייסט (בעיקר בנובלות), על התקבלותו ועל עיבודים ספרותיים וקולנועיים ליתירותיו. (ידיעת השפה גרמנית אינה נדרשת).

06282660::  כתוב בעתון ב': ניתוח השיח הפוליטי והחברתי

מר רן הכהן סמ' ב' תרגיל

מטרת התרגיל היא להתוודע לשיח הדומיננטי בתקשורת בתחומי הפוליטיקה, החברה והכלכלה ולפתח כישורים ביקורתיים כלפיו. לשם כך נצא מן התיאוריה החברתית-ביקורתית של חומסקי וניישם אותה על אירועים ותהליכים בתקשורת, בחברה ובכלכלה הישראלית. התיאוריה של חומסקי תורחב בעזרת מיגוון תיאוריות ביקורתיות נוספות (מרקס, אלתוסר, גלברייט, שילר ואחרים). הכלים התיאורטיים ישמשו לניתוח נושאים שיהיו בחדשות במהלך הסמסטר, בעיקר תוך שימוש בעיתונות היומית. התרגיל פתוח הן לתלמידי "כתוב בעתון" (פרופ' טניה רינהרט) והן כקורס עצמאי ללא דרישות קדם.

06282094:: סדנה בעריכת תרגום
מר רן הכהן סמסטר ב' סדנה

במסגרת הלימודים המעשיים בתרגום, סדנה זאת תתמקד בעריכת טקסט מתורגם באמצעות שורה של טקסטים מתורגמים (בדרך כלל מאנגלית; ידיעת שפות נוספות רצויה אך לא נדרשת) בסגנונות ובז'אנרים שונים, נדון בבעיות אופייניות לטקסט מתורגם  ולעריכתו, ובתפקידו של עורך התרגום. הדגש יהיה מעשי, אך לשם כך יידונו גם נושאים תיאורטיים בתורת התרגום.

06282578:   נאראטיבים של כוח ועונג:  קריאה בכתבי המרקיז דה סאד וזאכר-מאזוך 
עמליה זיו  סמ' א'  שעור

לפני שהסדיזם והמזוכיזם מצאו את מקומם זה לצד זה בלקסיקון הסטיות, הם הופיעו ראשית בשדה הספרות בכתביהם של המרקיז דה סאד והרוזן זאכר-מאזוך.  את פעילותם הספרותית של השניים מפרידה כמעט מאה, ולמרות הקירבה המיוחסת לילדי רוחם, כתביהם משקפים עולם פסיכולוגי והקשרים תרבותיים שונים לחלוטין.  הקורס יתמקד בקריאה של ז'וסטין של סאד וונוס בפרווה של מאזוך בניסיון לעמוד על הפואטיקות והמטפיזיקות השונות של שני המחברים, ובמיוחד להראות כיצד הפנטזיה הסדיסטית והפנטזיה המזוכיסטית מייצרות גילומים טקסטואליים שונים בתכלית.  נקרא כמה מנציגיה הבולטים של המסורת הביקורתית על סאד, כגון בארת, פייר קלוסובסקי וז'ורז' בטאי, ונעסוק גם בתאוריות של סאדו-מזוכיזם, כמו אלו של פרויד, ז'יל דלז וג'סיקה בנג'מין.
בקורס תינתן בחינת בית.

     06282423 : קריאה בתאוריות של מיניות 
עמליה זיו סמ' א' שעור

בעשור האחרון המיניות הפכה לפרספקטיבה מרכזית ופורה בחקר התרבות.  התאוריות שיצאו מתוך תחום הלימודים ההומו-לסביים קוראות את המיניות כתוצר תרבותי והיסטורי ועומדות על הקשרים המורכבים שבין מין, מיניות ומגדר.  הקורס יפגיש את הסטודנטים עם הוגים וטקסטים מרכזיים בשדה הלימודים ההומו-לסביים והתאוריה הקווירית (מישל פוקו, דייויד הלפרין, 
אדריאן ריצ', איב סדג'וויק, ג'ודית בטלר, גייל רובין, ועוד), ויעמוד על השאלות והמחלוקות המרכזיות בתחום.
מן הסטודנטים נדרש רקע קודם בתאוריה פמיניסטית או בלימודי תרבות, כגון הקורסים:  מבוא לתאוריה ביקורתית בלימודי התרבות, בין המינים, או קורסים תאורטיים אחרים בלימודי נשים.
בקורס תינתן בחינת בית.

06282093:   הפואטיקה של ניידות מגדרית
עמליה זיו סמ' ב'  שעור

בשנים האחרונות, האופציה של ניידות מגדרית (בליווי שינויים גופניים או בלעדיהם) או של קיום בין המינים זוכה לניראות הולכת וגדלה.  השכיחות הגוברת של הטראנסג'נדריזם מעלה שאלות לגבי היחסים שבין זהות וטכנולוגיה, "אני" אותנטי ואפשרויות תרבותיות.  הקורס יבחן ייצוגים ספרותיים - אוטוביוגרפיים ואוטוביוגרפיים למחצה - של טראנסג'נדריזם, מראשית המאה העשרים ועד היום, ויבדוק אילו נרטיבים של "אני" ואילו מודלים של טראנסג'נדריזם הם מציעים.  יחד עמם נבחן המשגות תאורטיות שונות של חריגות מגדרית, החל מהסקסולוגיה של המאה ה19- ועד לניסוחים קוויריים ופוסט-מודרניסטיים.
מן הסטודנטים נדרש רקע קודם בלימודי מגדר או תאוריה קווירית, כגון הקורסים:  קריאה בתאוריות של מיניות, בין המינים, או קורסים תאורטיים אחרים בלימודי נשים.  הקורס אינו מתאים לתלמידי שנה א'.
בקורס תינתן עבודה.

06282079:  ג'ודית בטלר - קריאה בתאוריה פמיניסטית עכשווית
עמליה זיו סמ' ב' שעור

ג'ודית בטלר היא אחת ההוגות המרכזיות בתחום התאוריה הפמיניסטית משנות התשעים ואילך.  בקורס נקרא מבחר טקסטים מתוך ספריה, נעמוד על המקורות האינטלקטואליים של מחשבתה   וננסה להבין את הסיבות להד העצום לו זכתה תאוריית המגדר כפרפורמנס שלה.  נבחן פיתוחים ויישומים של עבודתה כמו גם ביקורות שלה.
מן הסטודנטים נדרש רקע בתאוריה פמיניסטית, לימודי תרבות, או פילוסופיה.  הקורס אינו מתאים לתלמידי שנה א'.
בקורס תינתן עבודה.

  06283185:  פורנוגרפיה כסוגה, פורנוגרפיה כסוגיה 
עמליה זיו  סמ' ב' שעור

הקורס יעסוק בהיסטוריה של הפורנוגרפיה כז'אנר מערבי מודרני ובויכוחים התאורטיים-פוליטיים  סביב סוגיית הפורנוגרפיה.  נבחן את הופעת הפורנוגרפיה כקטגוריה של ייצוגים בהקשר של כינון שדה המיניות במאות ה18- וה19-, ונבדוק את ההבנייה המקבילה שלה כקטגוריה אסתטית ומשפטית.  נתמקד במיוחד בדיון הפמיניסטי על פורנוגרפיה, ונבחן כיצד נשים כיום מנכסות את השיח הפורנוגרפי.  הקורס יתרכז בדיון על פורנוגרפיה כסוגיה אתית, אסתטית ופוליטית, אך יכלול גם קריאה/צפיה בייצוגים נבחרים.
בקורס תינתן עבודה.

06282418:    מבוא לתורת התרגום
פרופ' גדעון טורי	סמ'  א' שעור

זהו שיעור בסיסי בתורת התרגום ואין הוא מניח ידע מוקדם בכל תחום שהוא. במסגרת השיעור יוצגו ויודגמו כמה ממושגי היסוד של תורת התרגום העכשווית: תהליך התרגום לעומת תוצרתו, טקסטים מקבילים, תרגומיות לעומת תרגום, יחסים בין תרגום להקשרו (קבילות), יחסים בין תרגום למקור (אקוויוואלנטיות? אדקוואטיות?), נורמות של תרגום, תרגום "מילולי" ותרגום "פונקציונאלי", השילוש אילוצים-נורמות-אסטרטגיות, ועוד. לשיעור שני יעדים משלימים: להוות בסיס ללימודים מתקדמים בחקר התרגום, ולהיות לעזר למבקשים להמשיך ולהכשיר את עצמם בתרגום מעשי.
חובות השיעור: נוכחות בהרצאות, קריאת חומר ביבליוגראפי נבחר, עמידה בבחינת סיום.
לתשומת לבכם: לשיעור נספח תרגיל בתורת התרגום. התרגיל הוא חובה על כל מי שמבקש ללמוד בחטיבת היעגנות או בהקבץ בתרגום ובתורת התרגום, אך ההשתתפות בו מומלצת לכל לומדי המבוא.

   06282427  : ניתוח השוואתי של תרגום מול מקור
פרופ' גדעון טורי	סמ' ב' שו"ת

בשיעור זה יידונו דרכים שונות לניתוח השוואתי של "תרגום משוער" לבין מקורו שכל אחת מהן מכוונת לענות על שאלות אחרות. הדרכים השונות יופעלו הלכה למעשה על מיבחר קטעי טקסט, רובם ספרותיים. 
תנאי מוקדם להשתתפות בשיעור: "מבוא לתורת התרגום", רצוי בתוספת התרגיל.
חובות השיעור: נוכחות בהרצאות, קריאת חומר ביבליוגראפי נבחר, עמידה בבחינת סיום.

       06283034  : ייצוג מציאות: מלים ותמונות
ד"ר תמר יעקבי  סמ' א' סמינר (מ.א., רשאים להשתתף גם תלמידי ב.א. בעלי ממוצע ציונים של 80 לפחות)

הנושא הוא האופן שבו מלים מייצגות תמונות, או היחסים בין המדיום המילולי המייצג והמדיום הויזואלי המיוצג. לצורך זה נבדוק יצירות ספרות המצטטות יצירות אמנות ויזואליות (למשל, שירים של וו. ה. אודן, יונה וולך, דן פגיס, סיפורים של איסאק באבל, מיוריאל ספארק, ואחרים), ויצירות המצרפות מלים ותמונות (למשל, שירים במסגרת המוזיאון או קומיקס). כמו כן נקרא חומר תיאורטי העוסק בשאלת הייצוג בכלל ובייצוג של המדיום הויזואלי בלשון בפרט (למשל, לסינג, מיטשל, קליוור, שטרנברג).
דרישות הקורס: השתתפות פעילה, קריאת חומר משעור לשעור, עבודת רפראט. המעוניינים יוכלו לכתוב עבודה סמינריונית.

06283064:  מספרים ודרכי תקשורת: קונראד, פוקנר, נאבוקוב

ד"ר תמר יעקבי סמ' א' סמינר

במוקד הקורס שני רומאנים: Heart of Darkness של ג'וזף קונראד, ו-The Real Life of Sebastian Knight של וולאדימיר נאבוקוב, ושני סיפורים קצרים של וויליאם פוקנר. המטרה היא להכיר מיגוון של שיטות סיפר, היחסים בין אמצעי סיפר ומטרותיהם בטקסטים מודרניים ופוסט0מודרניים. הדגש הוא על המשתתפים השונים באקט התקשורת הסיפורי. בכל שלב נקרא חומר תיאורטי במקביל ליצירות (שנקרא בשפת המקור).
דרישות: בקיאות בסיפורים ובמאמרים, השתתפות פעילה וכתיבת רפראט. המעוניינים יכתבו עבודה סמינריונית.

                 
06281121:    יסודות השיר  
ד"ר תמר יעקבי  סמ' ב'  שעור

מטרות הקורס הן (א) הכרה ראשונית של תחומים מרכזיים להבנת השיר הלירי ו-(ב) פיתוח מיומנויות פרשניות. במסגרת השיעור (4 ש”ס), נדון ונדגים נושאים שונים, תוך תיאום עם הפעילות בקבוצות ההדרכה (2 ש"ס). עיקר הפעילות של התלמידים מתבצעת במסגרת קבוצות אלה. (לתלמידי מ.א.: עבודת הסיכום ומבחן הסיום בלבד).

06282846: הפואטיקה המאוחרת של דן פגיס

ד"ר תמר יעקבי סמ' ב' שעור

נעסוק בהתפתחות הפואטיקה הייחודית של המשורר, תוך דגש על השינויים שחלו בשירה המאוחרת (הכוונה לשלושת הקבצים המאוחרים).
דרישות הקורס: בקיאות בשירים ובמאמרים ועבודת סיום.

06283066:: 	חנוך לוין והקומדיה 
ד"ר יצחק לאור סמ' א' שעור

בקורס הזה נברר את המאפיינים העיקריים של הקומדיה של חנוך לוין. קומדיה זו שונה בכמה אספקטים חשובים מן הקומדיה המסורתית. אם לנסח זאת בלשון מכלילה, הקומדיה המסורתית היא "אדיפאלית", (או אנטי-אדיפאלית),  כלומר במרכזה ניצב זוג (הטרו-סקסואלי) המבקש להינשא (או להזדווג), ולצורך כך עליו לעקוף, או לנצח, את האב, ואת מי שהאב מייצג, כלומר את הסדר הסימבולי (האדיפאלי). הקומדיה של חנוך לוין, בעיקרה, היא פְּרֶה-אדיפאלית, כלומר הסדר האדיפאלי, או הפטריארכלי, אינו "נוגע לה". לשון אחר: הקומדיה הלוינית היא קומדיה שהסמכות העליונה בה היא זו של האשה/האם ואילו הסובייקט הזכרי מוגדר בעיקרו באמצעות יחסים של התקבלות או דחייה אצלה.

במהלך הקורס נקרא את הקומדיות של חנוך לוין, לאו דווקא על פי סדר כתיבתן, כדי להגיע אל הממשי של העולם הלויני. עיקרו של הקורס יעשה שימוש בשיח הלקאניאני, כדי להגיע אל המקום שבו "האחר הגדול" של לוין יתפענח לנו כקהל נשים, לפניהן מוצגת הקומדיה על הגבר. 

06282670: הפרוזה של א. ב. יהושע וסמי מיכאל: לאומיות ואתניות
ד"ר יצחק לאור סמ'  ב' סמינר

הספרות העברית בתחומי ההגמוניה נרתעה תמיד מן האספקט האתני, בין אם בתוך רתיעה מן הפוליטי (שנות החמישים ואילך) ובין אם רתיעה עמוקה יותר מפני "אחרוּת שוכנת בתוכנו", ולא מחוצה לנו. האתוס הלאומי של "עם אחד" נזקק להגנה מפני האתני, תוך כינויו בשם "עדתי". ה"עדתי" זכה תמיד לציון גרוע, בעיקר בביקורת העיתונאית. רתיעה זו לא נפרדה אף פעם מן העובדה שהביקורת הזאת, כמו גם הביקורת האקדמית, היתה חלק מן ההגמוניה, שנשאה אופי אתני (אשכנזי) בעל תקפות אוניברסלית. גם כאשר הפוסט-קולוניאליזם הפך להיות חלק מן התגר האקדמי על ההגמוניה, בעיקר בכל מה שנוגע לפמיניזם ולמיעוט הפלסטיני, נשאר העניין האתני – "מאיים", בהיותו שוכן מבפנים, בלתי מנוכס, בלתי מנוצח. כל זאת, בניגוד גמור למה שהתרחש בשדה הממשי של הספרות. מאז שנות השבעים, בהדרגה, הפכה הכתיבה המזרחית לחלק מן הנוף הספרותי. לצורך לימוד התנועה הזאת, נקרא שני סופרים מרכזיים בספרות העברית, שמוצאם מזרחי ושנושאי כתיבתם היה היחס בין הלאומי והאתני. האחד הוא א. ב. יהושע, והאחר – סמי מיכאל. דרכם השונה אל העיסוק האתני בספרות יכולה להאיר את סבך הבעיות של האתניות בתוך הלאומיות שלנו. 

סמי מיכאל נולד בעיראק, עלה לארץ, החל לכתוב ערבית, כמו יהודים אחרים שעלו מעיראק, עבר לכתוב עברית, תחילה פירסם ספר בהוצאה "שולית", ומיד לאחר מכן היה לסופר פופולארי מאוד בהוצאה "מרכזית". מתחילה, היה נושא כתיבתו בעברית – אתני, כלומר מקומו של היהודי המזרחי בתוך החברה האשכנזית. האם נימת הכתיבה שלו, הביקורתית מאוד, השאירה אותו, בשוליים? האם התקבלותו כסופר מרכזי, בעל תארי דוקטור לשם כבוד, חבר במשלחת ישראל לטקס פרס נובל לשלום שניתן ליצחק רבין, לשמעון פרס ויאסר ערפאת, נואם חשוב בטקסים ממלכתיים, האם התקבלות קשורה להצלחתה העצומה של "ויקטוריה"? האם הצלחת "ויקטוריה" היתה קשורה בהמרת הנימה הביקורתית בקבלת התביעות ההגמוניות? אלה דברים מורכבים שנצטרך לברר בסמינר. 
א. ב. יהושע נולד בירושלים למשפחה מזרחית. התקבלותו כסופר מרכזי אירעה שנים רבות לפני ש"יצא מן הארון המזרחי" שלו. ואולם, פרסום הרומן "מולכו", שעסק בפעם הראשונה, בעוצמה רבה, בסוביקט הישראלי, ובכישלון המזרחי להפוך לסובייקט כזה, היה לפתיחת מסלול חדש אצל יהושע. מאז, הירבה יהושע לכתוב על האתניות. ואולם, בניגוד לסמי מיכאל, הפך יהושע את האתניות למאפיינת העיקרית של הלאומיות. כלומר הלאומיות נתפסה אצלו למאפיין אתני, ביחס לכל לאומיות אחרת. 

בסמינר נקרא את יצירותיהם ה"עדתיות" של שני הסופרים, כמו גם טקסטים תיאורטיים הנוגעים ליחסים בין האתני ללאומי בישראל ובמישור התיאורטי הכללי (שלמה סבירסקי, אלה שוחט, אטיין בליבאר, פטריק גירי).  

06283030: "מלחמות ישראל" בספרות העברית
ד"ר יצחק לאור סמ' ב' סמינר

שני קווים מסתמנים בתוך הספרות העברית בדברה על המלחמות שלנו: מחד גיסא הכללה באשר לכל המלחמות – "מלחמות ישראל" – כלומר גוון של איבה למלחמה באשר היא מלחמה. קו זה מסתמן מאז מלחמת השחרור, בעיקר כאשר כתבו על המלחמה – משתתפיה. סוג זה של מחאה הפך להיות תימה מרכזית בשירתו של יהודה עמיחי. כאן כבר מופיע הפרדוקס הראשון: הספרות העברית, חרף ההווייה המתמדת של מלחמה, וצבא חזק מאוד, לא היתה אף פעם ספרות מיליטריסטית. מאידך גיסא, הספרות העברית מיעטה לעסוק במוקד של הסכסוך, כלומר הסכסוך בין הפלסטינים לישראלים, מאז מלחמת השחרור עד המלחמה הנוכחית. 

בקורס נסקור את כתיבתם של "האבות הגדולים", אצ"ג ואלתרמן, על מלחמת השחרור. ואחר כך נסקור את שני הקווים המקבילים שהתפתחו ו/או לא התפתחו בה: גורי, עמיחי, רביקוביץ, יהושע, עוז, ויזלטיר, לוין, זך, אהרן שבתאי. החומר התיאורטי יכלול את הכתיבה הביקורתית בתחומי הדיסציפלינה של ספרות עברית על הכתיבה הזאת, למן דן מירון ועד חנן חבר.

06282847: ריאליזם, מודרניזם ופוסטמודרניזם: סופוקלס, ברכט  וארטו
ד"ר יצחק לאור סמ' ב' שעור

התיאטרון כאמנות כתובה, כלומר דרמה, נקרא בדרך כלל כיצירת ספרות. קריאה זו מזניחה את המחשבה הרבה שהוקדשה לממדים ה"פלסטיים" של הדרמה, כלומר האופנים שבהם נוצר מתח חי בין חפצים למלים, בין תפקידים מילוליים לגופות מתנועעים, בין פרצוף למסיכה, בין מציאות בדויה לגמרי (חלל מיוצג) לבין  החלל הממשי, כלומר "הבמה", המייצגת את הממשות הבדויה. 

המתחים הללו היו מרכז עניינם של כל המחזאים הגדולים. אנחנו נקרא את סופוקלס ("אלקטרה" ו"אנטיגונה")  ואת שייקספיר, כדי לראות כיצד ניתן להבחין במתח הפלסטי הזה גם בדרמות קלאסיות. מרכז הקורס יהיה המודרניזם ותפיסתו את מושג הייצוג, כחלק בלתי נפרד מתפיסת התיאטרוני: ברטולט ברכט, וז'אן ז'נה. בחינת התפיסה המודרניסטית של התיאטרון כייצוג נתפס בכל עוצמתו דווקא עם ההעדפה הפוסטמודרנית את התיאטרון של אנטונן ארטו (דרידה, דלז).

06283058:   המפה הסמויה: מתווכי תיאטרון בבריטניה בשנות החמישים והשישים
ד"ר יעל לבוא סמ' א סמינר

הקורס יעסוק בתפקיד שמילאו מתווכי תרבות בשדה התיאטרון כמו: מבקרי תיאטרון, מנהלי תיאטראות, במאים ועוד, בייסודן ומיסודן של להקות תיאטרון שונות ובקריירות של מחזאים שונים בבריטניה בשנות החמישים והשישים.
בנוסף לבחינת תרומתם האינדיווידואלית של המתווכים תיבחן הדינמיקה שנוצרה ביניהם במקרים השונים וההשלכות שהיו לדינמיקות השונות על מפת התיאטרון בשנים הנידונות ובשנים מאוחרות יותר. 

06283059:  האניגמה של הארולד פינטר: עקרונות פואטיים ודימוי ביקורתי     
ד"ר יעל לבוא סמ' ב' שעור

במסגרת הקורס יידונו כ—7 מחזות, תסריטים ושירים של המחזאי הארולד פינטר. ייבחנו עקרונות פואטיים מרכזיים ביצירתו, תגובת הביקורת במהלך שלבים שונים בקריירה שלו והשפעתה של תגובת הביקורת על התפתחות הקריירה שלו כמחזאי. 

06283444:    מחזאים אמריקניים: מאוניל עד אלבי
ד"ר יעל לבוא סמ' ב' סמינר

במסגרת הקורס יידונו מחזותיהם של יוג'ין אוניל, טנסי ווליאמס, ארתור מילר, ליליאן הלמן ואדוארד אלבי. בנוסף לניתוח של מחזות נבחרים יידונו מגמות מרכזיות בתיאטרון האמריקני כמו ה  Living Theatre   ותיבחן התפתחות התיאטרון האמריקני משנות הארבעים המאוחרות ועד שנות השמונים. 

                 06283130  : בין המינים: מבוא לתיאוריות פמיניסטיות עכשוויות 
ד"ר אורלי לובין סמ' א' שעור
תוך התבוננות בטקסטים ספרותיים וקולנועיים יוצגו התיאוריות הפמיניסטיות המרכזיות של עשר השנים האחרונות. בעיות של ייצוג, של ייצוג הגוף, של יחסי מיגדר-מעמד-אתניות ומרכיבי זהות נוספים ושל כינון סובייקט יידונו סביב שני צירים מרכזיים של חשיבה אלטרנטיבית: מנגנוני ייצור ומנגנוני קליטה בתרבות מפרספקטיבה של השוליים.

                     06282581:  הפרוזה של הרנסאנס 
ד"ר אורלי  לובין סמ' א' שעור

הקורס יעסוק בהנחות היסוד הפילוסופיות שעומדות בבסיס כתיבת הפרוזה ברנסאנס, ובז'אנרים המיוחדים לו: הסיפור הקצר וספרי ההדרכה. "דקאמרון" של בוקאצ'ו ייקרא כטקסט שמאפיין את פריחתה של חברה המתבססת על יחסי-שוק; ה"הפטמרון" של מרגרט דה נאבאר וסיפוריו של בנדלו כקבצים שממשיכים את המסורת ה"דקאמרון", וכתבי קריסטין דה פיזאן כפמיניזציה שלהם; "ספר החצרוני" של קסטיליונה כייצוג אולטימטיבי של הדקורום הרנסאנסי; "הבעל הקנאי" של סרבנטס כדיון בקולוניאליזם הספרדי ב"עולם החדש", אמריקה; "חיי לסריו איש טורמס" כרומן המסעות הראשון; "הנסיך" של מקיאבלי כספר המדריך את השליט  כיצד לשמור על יציבות בעולם שתופש עצמו לראשונה כבר-שינוי וכן מסות של מוניטין וסיפורים קצרים של אפרה בן, מנוטי ופירנצולה.

                06284164: העדות אודות הקטסטרופה בעידן הגלובליזציה 
ד"ר אורלי לובין סמ' ב' סמינר

הסמינר יתנהל על פני שלושה צירים: מהי גלובליזציה? האם הקטסטרופות בעידן הגלובליזציה הן בעלות אופי אחר מאלו שקדמו להן? וכיצד מתנהל מוסד מתן העדות אודות קטסטרופות אילו? לצד איפיון "גלובליזציה" ו"קטסטרופה" ומיקומן ההיסטורי. תיבחן בהרחבה סוגיית העדות (מהו מעמדו של המאזין לעד, ומה השפעתו על תוכן ורטוריקות העדות? מהם היחסים בין אתר 
ההתרחשות, אתר העדות,  והנוכחות של העד בשניהם?), כך שאפשר יהייה להתבונן במיוחד לעדויות אודות קטסטרופות (השמדת העם ברואנדה; האפרטהייד בדרום אפריקה; הוריקן; רעידת אדמה, שיטפון ובצורת במקומות שונים בעולם; "9/11", פיגוע  הטרור בארה"ב; ואף קטסטרופות טכנולוגיות, כגון"באג 2000 ) בעידן של גלובליזציה. המאפיינים של התקופה הנדונה (פוסט-מלחמת העולם השניה) הם, ראשית, ההישענות על מודל הייצוג של השואה; שנית, הנוכחות המאסיבית של אירגוני הסיוע ההומניטריים הבינלאומיים; שלישית, עלייה מאסיבית בעניין עדויות (בשל תקשורת עניפה, תחקירי ועדות האו"ם, שלא היה קיים קודם לכן, הנורמה ההולכת ומשתלטת של קבלת אשמה מצד האומות הפוגעות, ואולי בעיקר תפישת העדות ככלי לא רק לכפרה אלא גם לפתרון משפטי בינלאומי ועוד יותר פתרון משפטי אלרטנטיבי כמו ב"ועדת האמת והפיוס" בדרום אפריקה וה"קצ'צ'ה ברואנדה); ושלישית, עלייה דרמטית בעדויות המצולמות (בסטילס או כפוטג' של חדשות או כסרטים דוקומנטריים). כך נוצר מיגוון עשיר של סוגי עדויות ושל "גובי" עדויות, מערך הפצה ענף (תקשורת, תקשורת אלטרנטיבית, אינטרנט, כנסים בינלאומיים – אך גם הירארכיה ברורה של קטסטרופות לפי פרמטרים שונים: עלות (לחברות הביטוח), יוקרה (לאירגוני הסיוע), דרמטיות וכוח ספיגה ויזואליים (קריסת המגדלים לעומת מראה גופות נרקבות).

                06283176 : לאומיות ומיגדר 
ד"ר אורלי לובין סמ' א' סמינר

קריאה  בטקסטים תיאורטים עכשיויים המתבוננים בשאלות של לאומיות מפרספקטיבה פמיניסטית, ורואים בלאומיות וגילוייה מערכת מגדרית של אירגון הירארכיות, הכלות והדרות. אל מול הצעות להבנת לאומיות שאינן לוקחות בחשבון את מרכיב הזהות המגדרי, תעלה בסמינר סדרה של הצעות להבנת לאומיות-מודרנית, פוסט מודרנית, קולוניאלית ופוסט קולוניאלית כתלויית-מגדר, ואת המרכיבים התרבותיים הלאומיים כמקבעים של מיקומים מגדריים.

06283445:   זיכרון  והיסטוריה  בשירה ובקולנוע  
ד"ר לילך לחמן סמ' ב' שעור

הזיכרון יתפס בקורס הזה כמודל של יחסנו לעבר, ככלי שיחזור ו/או בדייה של ההיסטוריה
וכתנאי לזהות עצמית. מה אופיו של הזיכרון ומהם גילוייו בשירה ובקולנוע שנוצרו אחרי מלחמת העולם השניה? נתמקד באופיו של 'משבר הזיכרון' ובייצוגיו בשירה תוך כדי ניתוח שירים מתוך צלאן, אצ"ג, ישורון, וויזלטיר. נבחן מודלים שונים של זיכרון והיסטוריה באמצעות טקסטים תאורטיים הנוגעים לנושא ובאמצעות צפייה בקטעי סרטים (אלן רנה, ז'אן קירול, קלוד לנצמן ומבחר מתוך הקולנוע הישראלי).  נדון בשירים ובסרטים תוך בירור היחס בין תבניות סיפוריות למגבלות ואפשרויות של פואטיקת הזמן בשירה ובקולנוע .

חובות: השתתפות פעילה, הגשת תרגיל במהלך הסמסטר, כתיבת עבודה מסכמת או בחינת בית עם סיומו.  העבודה תתרכז באספקט מסויים של ייצוג זיכרון בשירה או בקולנוע.

             06283600 : ג'ון קיטס: חניכה של משורר  שו"ת -  סמינריון
ד"ר לילך לחמן סמ' ב '  שעור 
  
בניסיון להבין את ההתפתחות המופלאה שמייחדת את פרק הזמן החטוף של כתיבתו וחייו, ננסה לשחזר את עקרונות הדיאלוג ששירתו מנהלת  עם צורות קודמות ועם שפות אמנותיות אחרות  (ציור, פיסול, מוסיקה) .  נתמקד ביחס שבין החניכה השירית לבין שינויים בחוויית המציאות שלו ובעמדותיו כלפי אפשרויות ייצוגה.

                06282586 : בעיית הסיגור הנאראטיבי – איך (לא) נגמרים סיפורים
אייל סגל סמ' א' תרגיל

האופן שבו מסתיים סיפור הינו כמעט תמיד מרכיב בעל חשיבות ראשונה במעלה במיבנה הכולל שלו, ומשפיע באופן מכריע על פרשנותו. בקורס זה ננסה לבחון כמה בעיות עקרוניות הקשורות בסיומים של סיפורים (ובעצם מושג ה"סיום"), כגון – מהו היחס בין הסיום לשלבים האחרים של רצף הטקסט, כיצד יכולים סיומים של סיפורים ליצור בקורא תחושה של "סוף", מהו סיום "סגור" לעומת סיום "פתוח", וכיצד מתקשרות הבעיות הללו לשאלות כלליות יותר בתורת הסיפור. הגישות התיאורטיות שיעמדו בבסיס הקורס יהיו זו של ברברה הרנסטיין-סמית לבעיית ה"סיגור" (closure), וזו של מאיר שטרנברג להגדרת הסיפור. בין הטקסטים הספציפיים בהם נתבונן יהיו כאלה המתאפיינים בסיום "סגור" או "חזק" במיוחד (כגון סיפורים בלשיים), וגם כאלה המתאפיינים בסיום "חלש" או בעייתי (כגון יצירות מהז'אנר הפיקארסקי, או טקסטים של
קפקא).

                 06282084:  הסיפור הבלשי: ספרות זולה?
מר אייל סגל סמ' ב' תרגיל

הקורס יעסוק בז'אנר הבלשי – מאפייניו, תת-הסוגים העיקריים שלו, ונקודות-ציון מרכזיות בהיסטוריה שלו. תוך כדי כך, נתבונן בז'אנר משתי פרספקטיבות רחבות יותר: א. כמדגים בעיות מרכזיות בתורת הסיפור; ב. כמדגים בעיות הקשורות בהבחנה בין ספרות "גבוהה" ו"פופולרית" (למשל: מדוע הז'אנר הבלשי נתפש בדרך כלל כשייך באופן מובהק לתחום הספרות הפופולרית? האם ניתן לכתוב במסגרת הקונבנציות שלו ולחרוג מתחום ספרות זו?). קורפוס היצירות שיילמד בקורס כולל סיפורים קצרים של אדגר אלן פו (ממציא הנוסחה הז'אנרית) וארתור קונן דויל (יוצר דמותו של שרלוק הולמס), וכן רומאנים מאת אגאתה כריסטי, ז'ורז' סימנון וריימונד צ'נדלר.
להשתתפות בקורס נדרשת יכולת קריאה שוטפת באנגלית.     

06282587: "הצליין החילוני – אפשרויות של זהות חילונית
גב' חנה סוקר שווגר סמ' א' שעור

בשנות השמונים הציע יצחק אורפז דגם לגיבור חילוני "רליגיוזי" כדרך להתמודד עם עולם ריק מאלוהים ולפנות מקום לנוכחות ההעדר בהוויה ובספרות החילונית. הקורס יבחן את זיקות היסוד של הצליין החילוני לגיבור הניטשיאני, לגיבור האקזיסטנציאלי שהציעו קאמי וסארטר, ולגיבור הקפקאי. גלגוליו של הצליין החילוני, גיבור מודרני מובהק, ייבחנו גם מפרספקטיבה "חשדנית" עכשווית, בעזרת חוקרי תרבות כמו ג'יימסון, דה-סרטו ובודריאר.
אורפז התעלם כביכול מדילמות החילוניות הייחודיות לתרבות הישראלית, אבל אלו מרחפות ברקע לספרו ועולות במלוא חריפותן בשיח הישראלי, המנסה לברוא יהדות חילונית שאיננה זהה לדת היהודית ולהתמודד עם המתח הבלתי-פתור בין הנרטיב היהודי לנרטיב הישראלי בחברה הישראלית. דילמות אלו יידונו בקורס, למשל, דרך הידידות המופלאה בין גרשום שלום לוולטר בנימין, ובאמצעות יצירות שהתקבלו כ"אופציה לתרבות חילונית". בקורס יידונו יצירות שנוגעות בתפר שבין חילוניות לדתיות כמו בסיפוריה של ע.כ. כרמון ובשיריו של אדמיאל קוסמן, וייבחנו קריאות המפגישות בין השיח הפמיניסטי לשיח התלמודי (ראו דניאל בויארין).

06282091: תל-אביב - עיר הגברים?
העיר והמרחב בספרות ובקולנוע הישראליים
גב' חנה סוקר שווגר סמ' א' שעור

השיעור יעמיד במרכזו את ייצוגי העיר השונים בספרות ובקולנוע הישראליים, ואת העיר כאתר וכגיבורה של המודרנה. העיר תיבחן כצומת של מושגים פרובלמטיים כמו העדר והחמצה, ויחסם לגלות, לגבריות, לעיצוב הזמן והמרחב ולזיקה שבין התהוות הרומן המודרני לצמיחת העיר. עוד ייבחן היחס שבין המטרופולין לפריפריה בתיאוריה, בספרות ובקולנוע. העיר תיבחן דרך דמות "המשוטט" כפי שעוצבה בכתביו של ולטר בנימין, וביצירתו של בודלר. בעקבות טקסטים פמיניסטיים תישאל השאלה האם קיימת גם דמות "המשוטטת"? בהמשך תיבחן הזיקה שבין פוסטמודרניות לעיר - למשל דרך מאמריהם של פרידריק ג'יימסון, אומברטו אקו, ומישל דה-סרטו. הקורס יבחן את דימוייה הסותרים של תל-אביב דרך קריאה ביקורתית של האדריכלות התל-אביבית (סגנון הבאוהאוס ו"העיר הלבנה"), דרך בחינת ייצוגיה בספרות הישראלית, בפרוזה של יעקב שבתאי, בנימין תמוז, נסים אלוני, ונורית זרחי ובשירים של אלתרמן, ראב, ויזלטיר ואבות ישורון, ודרך "פירוק" ייצוגיה בקולנוע של אורי זוהר, עמוס גוטמן ואסי דיין. במקביל ייבחנו ייצוגי תל-אביב גם באמנות הפלסטית, החל בציורי נחום גוטמן וכלה ביצירתם של "האמנים התל-אביביים" (רפי לביא וחבריו). את הקורס ילוו טקסטים "מופתיים" על העיר משל בורחס וקאלווינו. 

06282588:  אזורי גבול: לשון, זהות, מרחב
גב' חנה סוקר שווגר סמ' ב' שעור

העידן הפוסטמודרני הוא עידן המרחב והסימולטניות, כפי שמאפיינים אותו פוקו וג'יימסון. במקום לדבר על גבולות ותיחומים מוגדרים, הקורס יציע לדון ב"אזורי גבול" – במרחב על פני הגלובוס, במרחב הנפשי ובטקסט. הקורס יבחן תיאוריות שונות ויחסן אל הטקסט כמעשה שעטנז, תוך התמקדות בשלושה תחומים: תיאוריות של הסובייקט הקרוע (לאקאן, הומי באבא), הטקסט השבור (דרידה, דלז), והמרחב המפורק (דה-סרטו).
במהלך הקורס נבחן מהלכים של המרה בין מרחב ללשון ביצירות שונות והשפעתם על הזהות המעוצבת בהן. בעקבות הומי באבא יסופר סיפור המעברים בין מרחבים שונים במונחים של תרגום, או של שיבוש בתרגום. כל המהלכים הללו יודגמו ביצירות של קפקא, קונראד, וכן ביצירות מן הספרות הישראלית, כגון יצירתם של א.ב. יהושע, יעקב שבתאי, ז'קלין כהנוב, אבות ישורון, רונית מטלון, אנטון שמאס ויואל הופמן.

 
    06283186 : אבות, אמהות ובנים אצל קפקא, פרוסט ושבתאי
גב' חנה סוקר שווגר סמ' ב' שעור

פרשנויות רבות ליצירת קפקא ראו ביחסי קפקא ואביו, כפי שהוצגו בצורה מרתקת-מצמררת ב"מכתב אל אבא", משום תבנית תשתית להבנת כל יצירתו כחתומה "בשם האב". ביצירתו של פרוסט, לעומת זאת, נפרש מארג של היזכרות הנטווה סביב יחסי בן-אם. בקורס זה אנסה לבחון את יצירתו של יעקב שבתאי לאור שני המודלים השונים שהציגו קפקא ופרוסט. יצירת קפקא היוותה עבור שבתאי מודל לכתיבה מונוטונית "רזה", ואילו פרוסט היווה השראה בדגם שהציב לאריגת הזכרון, "מלאכת פנלופה של שמירת הזכר" (בניסוחו של ולטר בנימין). במהלך הקורס ייבחן המשולש האדיפלי במישור האישי כמו-גם במערך החברתי-תרבותי. הספרות מרבה להציג את הנרטיב הלאומי כנרטיב אדיפלי-גברי. בקורס נבחן את תפקידן של הנשים בנרטיב הזה וכן את האפשרות לשרטט נרטיב נשי חלופי. לשם כך ניעזר בתיאוריות קריאה פמיניסטיות (ברכה אטינגר, לוס איריגראיי, אליזבת גרוס ועוד). המשולש האדיפלי ייבחן דרך דיון בפרשנויות השונות שהציעו לו פרויד, לאקאן ושושנה פלמן, והקריאה בקפקא, בפרוסט ובשבתאי תיעשה בתיווכם של חוקרים כמו ולטר בנימין, ג'יל דלז ופליקס גואטארי.  

            06283038 : הטרגדיה השקספירית
פרופ' אברהם עוז סמ' א' שעור/סמינריון

נעמוד על צמיחת הטרגדיה השקספירית ממסורת הטרגדיה הקלאסית והרנסנסית, ומהתפתחות היצירה השקספירית שקדמה לה. נבחן אם יש מאפיינים כלליים לטרגדיות השקספיריות. טקסטים עיקריים: המלט, המלך ליר, מקבת..

06281110:   מבוא לסיפורת
פרופ' מנחם פרי סמ' א ' שעור
מרכזת: ד"ר יעל לבוא

הקורס מקיף את יסודות תורת הפרוזה מנקודת הראות של תהליכי הקליטה של הקורא. מבחינה תיאורטית הוא מתמודד עם תאוריות מקובלות בשנים האחרונות בתורת הספרות ובפסיכולוגיה של ההבנה, תוך דגש על "אסכולת תל-אביב". אך הקורס אינו אבסטרקטי: הוא מתקדם תוך הדגמה מסיפורי מופת מן הספרות הכללית והעברית, ואגב כך מתכוון גם לפתח את כושר האינטרפרטציה  של המשתתפים. בין הנושאים שיידונו: יחסי הגומלין בין טקסט לבין תהליכי הקליטה והמימוש אצל הקורא, סכימות ומילוי פערים, הקומפוזיציה המיוחדת של המציאות בסיפורת, יחסי אקוויבלנטיות מאחורי יחסי סמיכות בטקסט הסיפורי, מחוזות משמעות, דרכי המסירה-מבע משולב, נקודת התצפית, המספר והפרספקטיביות שלו, הספרות כ"אמנות של זמן" – רצף הטקסט ותהליך הקריאה, הלשון והעולם, העלילה והדמויות. בקורס יובאו בין השאר, סיפורים של צ'כוב, גוגול, פוקנר, המינגווי, היינריך בל, פואנטס, קפקא, עמליה כהנא-כרמון, באבל ואחרים. הקורס מורכב משיעור (4 ש"ס) וקבוצות קטנות של הדרכה אישית (2 ש"ס). הטקסטים לקורס נכללים בשתי חוברות משוכפלות.

06282231:  מבוא לתורת השירה

פרופ' מנחם פרי סמ' א' שעור

לקורס מתקבלים תלמידים ששמעו את הקורס "יסודות השיר". הקורס מפתח גישה מקיפה לאופיו המיוחד של הטקסט השירי שאינה מתבססת על הטענות המקובלות בדבר לשון "מיוחדת", מטאפורות, פיגורטיביות לשונית וכו'. ייחודה של השירה הוא בתחום הקומפוזיציה של הטקסט והיחסים בינו לבין מבנה  המציאות, ובעיקר אי-המוגדרויות שב"טקסט", וגם מה שמכונה "לשון פיגורטיבית" יידון במסגרת זו. הקורס יתבסס על ניתוח שירים וגם פואטיקות של משוררים, בעיקר מן הספרות העברית המודרנית

06284524: איפה הלא מודע הפרוידיאני: תיאוריה נאראטיבית
פרופ' מנחם פרי סמ' ב' סמינר

פרויד לא פתר חלומות אלא ניתח טקסטים רחבים יותר שחוברו ע"י המטפל במשולב עם המטופל. ה"לא מודע" הפרוידיאני אינו אלא השלכה של דרכי האינטרפרטציה וניסוחם במונחי "מקור": הוא ההפרש בין שתי קומות של סיפור קריאה. פשר החלומות של פרויד, הרצאות מבוא לפסיכואנליזה בכתבים אחרים של פרויד ייקראו בקורס זה מתוך נסיון לבדוק מה עשה פרויד באמת. התאוריה האינטרפרטטיבית נארטיבית של ה"לא מודע" תנסה להסביר כיצד לרפא במילים במסגרת תפיסה של העצמי כסיפור.

06284523:   עזר כנגדו: הקול הנשי של אלוהים בתנ"ך
פרופ' מנחם פרי סמ'ב' שעור

שמשון לא ידע שהוא שופט ולעומת זאת היה טרוד בפחדיו מפני קשרים עם נשים, ובתשוקת מוות. שירת דבורה היא טקסט אירוני ביחס לדיעות האנטי-פמינסטיות, המאצ'ואיסטיות של דבורה. אהבת הגר לישמעאל היא התרסה כנגד ציותו של אברהם לאלוהים בעקדת יצחק. את רבקה לא מעניין ששני גויים מתרוצצים בבטנה, והאם ידעה בכלל שלא אליעזר, עבד אברהם, הוא חתנה המיועד? דווקא משום שהתנ"ך מציית לקולו הרם של אלוהים, מקודמים בו הקולות "הנמוכים" של האשה, האם, המיעוטים כנגד קולות גבריים לאומיים. המונולוג האלוהי הסמכותי מביא להיווצרות פוליפוניה אמיתית. היפותזה זו ממצה חלקים נרחבים של הטקסט התנכי בלי צורך לדבר על פרגמנטים והדחקות.

                              06283187 : הטרגדיה היוונית
ד"ר ליאת פרידמן סמ' א' סמינר
בקורס זה נקרא את "פרומתאוס הכבול" לאיסכילוס, "מדיאה" לאוריפידס ו"אנטיגונה" לסופוקלס.  ננתח את מבנה הטרגדיה ונעיין בכתבי אפלטון ואריסטו העוסקים באופי ובייחודיות הטרגדיה.  ננסה להבין מהו אותו קתרזיס שהטרגדיה מעוררת בנו ומדוע הטרגדיה, למרות הסבל הקשה שגיבוריה וגיבורותיה חווים, כה מהנה אותנו.  שאלות על סבל והנאה, גורל ותודעה, יעסיקו אותנו.

.  
06284167: : חדוות הטקסט,  חדוות הפואטיקה:  אחרי ארבעים שנה (מביאליק עד פרימו לוי, מפוגל עד שרלוק הולמס, וגם חנוך לוין)
פרופ' מנחם פרי

מסע לאורך סוגיות תיאורטיות, פואטיקות של יוצרים וקריאות ספרותיות, שהעסיקו את המרצה בארבעים השנים האחרונות: הישן יזכה להתבוננות חדשה, החדש  להתבוננות מפרספקטיבה ישנה, וגם הסטודנטים יתבקשו להיות פעילים ולתרום להרפתקה.

             מבוא לפילוסופיה פמיניסטית (דרך לימודי נשים ומגדר)

מהי מחשבה נשית?  במה שונה מחשבה נשית מהאופן שבו אנו מבינים ומבינות את המחשבה בכלל?  קורס זה בוחן מושגי יסוד פילוסופיים מנקודת מבט פמיניסטית ומושגי יסוד פמיניסטיים מנקודת מבט פילוסופית; נעסוק במושגים כגון זהות ומהות, גוף ונפש, מיניות ומגדר, מחשבה ורגש, שפה, טבע ותרבות.  נעסוק בשאלה האם פילוסופיה פמיניסטית היא פילוסופיה והאם תתיכן פילוסופיה פמיניסטית.  נדון בגישות פילוסופיות פוסט-מודרניות ודרכי הניתוח והמחשבה הייחודיים שהן מציעות.  נבדוק את מבנה המחשבה ותכניה הנשיים.  

 פרויד והפסיכואנליזה  (דרך לימודי נשים ומגדר)

בסמינר זה נעיין בכתבי זיגמונד פרויד העוסקים באדם ובאישה, בחברה ובתרבות.  נבחן את הקשר שבין מבנה האישיות ומבנה החברה וננסה להבין מה התנאים הגורמים לטרוף.  נעסוק, עם כן, במבנה האישיות הנוירוטית, הפסיכוטית והסוטה כמו גם במבנה האישיות של הגבר והאישה.   מהו הטרוף?  האם הטרוף ניתן לריפוי?  מדוע משווה פרויד את האישה לגבר שנטרפה עליו דעתו?  האם ניתן על פי פרויד לטפל באישה?  על מנת לענות על שאלות אלו, נדון בשיטת המחשבה הפסיכואנליטית ובאופני הטיפול שהיא מציעה.  נעסוק במבקרי פרויד ובביקורת הפמיניסטית על טענותיו ושיטת מחקרו.  כלומר, נעסוק בטרוף ובנשיות כטרוף.

06281140 יסודות הבלשנות התיאורטית
פרופ' טניה ריינהרט סמ' ב' שעור 

הקורס מציג את התפישה הכוללת המונחת ביסוד הבלשנות התיאורטית, בכיוון הגנרטיבי חומסקיאני. בתפישה זו, התחביר הוא מערכת חישובית מולדת ואוניברסאלית, המאפשרת ייצור ועיבוד של אין סוף משפטים. מימשק המערכת החישובית עם מערכות קוגניטיביות אחרות מאפשר את השימוש בשפה אנושית לצרכי תקשורת וטעון. בחלקו הראשון של הקורס נלמד את עקרונות היסוד של המערכת החישובית: כללי גזירה ועצי גזירה, העקרון התמטי ואופרציות תנועה. השיטה תיושם על תחביר השפה העברית, כלומר, נבנה את המערכת המייצרת את משפטי העברית. בחלקו השני של הקורס נעסוק בתחומי המימשק, המגדירים תת-תחומים שונים של הבלשנות התיאורטית: במימשק המערכת החישובית והמערכת המושגית מטפלות התיאוריה של הלקסיקון ומורפולוגיה; במימשק עם מערכת ההסק מטפלת הסמנטיקה; במימשק ההקשר – תיאורית השיח ובמימשק הצליל – פונטיקה ופונולוגיה. לאחר הכרות כוללת עם תחומי המימשק נתמקד בפרוט במימשק המושגי ובמימשק ההקשר. 

06282658: כתוב בעתון: תקשורת: ואידאולוגיה

פרופ' טניה ריינרהט סמ' ב' שעור

נקודת המוצא של הקורס היא התיאוריה החברתית של נועם חומסקי, בדגש על ניתוח התקשורת  כמנגננון המייצר הסכמה. חלקו התיאורטי של הקורס יטפל בבעיות הבאות: א. הנחות היסוד הפילוסופיות של חומסקי (למשל, הוויכוח בין רציונליזם לפוסטמודרניזם בשאלת "טבע האדם", והנחות יסוד על ההסדר החברתי בחברה המערבית). ב. המתודולוגיה של ניתוח המציאות הפוליטית – מושגי ההסבר, הנביעה והכרעה בין תיאוריות; ג. הניתוח המוסדי של התקשורת ויחסיה עם המערכת השלטונות, קריטריונים לזיהוי דרגת התלות של התקשורת בשלטון. בחלק היישומי נבדוק את מנגנוני ייצור ההסכמה במספר אירועים בולטים מן השנים האחרונות, כמו מלחמת המפרץ והסכמי אוסלו. בכל שעור יוקצה זמן לפתח טכניקות של קריאה ביקורתית בניתוח העיתון של היום הקודם.

               06282585: הגרוטסקה ברומאן ובקולנוע  
ד"ר יעל רנן סמ' א'  שעור

הגרוטסקי – המשלב את המגוחך עם המזעזע – מאפיין את ראיית העולם והאדם של יוצרים מודרניים מרכזיים. הקורס יעסוק במשותף לגישה ולטכניקות של היוצרים  ה"גרוטסקיים", תוך כדי ניתוח של יצירות נבחרות. בין השאר ייכללו בקורס "מילכוד 22" של ג'וזף הלר, " ד"ר סטריינג'לב" של סטנלי קובריק, "הגלגול" של קפקא  וה"סירנות של טיטאן" של קורט וונגוט.

               06282234:  קאמי   
ד"ר יעל רנן סמ' א' שעור

קורס מונוגראפי, שיעסוק בהרחבה ביצירות "הזר", "הנפילה" ו"גלות ומלכות".

                       06283174: הרומאן האירופי במאה ה-19
ד"ר יעל רנן סמ' א' שעור

היצירות הנכללות בקורס הן: "אדולף" (בנז'מין קונסטאן), "אנקת גבהים" (אמילי ברונטה), "מאדאם בובארי" (פלובר), ו"רשימות מן המרתף" (דוסטוייבסקי). המיבחר מתרכז ביצירות בולטות בהשפעתן על הספרות במאה העשרים, והקורס יעקוב אחרי שורשי המודרניזם ברומנים אלה.

          06283175: הפנטזיה הקומית: מוולטיר עד דאגלאס אדאמס
ד"ר יעל רנן סמ' ב' שעור

בפנטזיה הקומית המציאות המוכרת עוברת "הזרה"  רדיקאלית. וולטיר, סוויפט, גוגול, דאגלאס אדאמס וטרי פרצ'ט,  שיצירותיהם  נכללות בקורס, חושפים את האבסורדי בפירוש ובשיפוט המקובלים של המציאות, וכולם מציגים ראייה אלטרנטיבית, חתרנית, של עולמנו המגוחך.

                06282341:   ת.ס. אליוט
ד"ר יעל רנן סמ' ב' שעור

קריאה צמודה (באנגלית) של  "פרופרוק" ו"ארץ השממה", שתי הפואמות הגדולות המהוות את אחד משיאיה של השירה המודרניסטית.

                06283418 : הגיבורה באגדות-העם האירופיות
ד"ר יעל רנן סמ' ב' שעור

תפקידי האשה באגדות משקפים באופן המובהק ביותר את הדגמים הטיפוסים, שהתרבות מציעה לנשים כמודל לחיקוי או כאזהרה: הילדה הצייתנית, האוהבת הנאמנה, המכשפה התוקפנית וכו'.
ניתוח האגדות יתרכז בשאלות פסיכולוגיות וחברתיות, תוך שימוש בגישות הרווחות כיום במחקר מסוג זה (הגישה הפרוידיאנית,  היונגיאנית והפמיניסטית).

                 06282397: בקט המחזאי
ד"ר יעל רנן סמ' ב' שעור

קריאה צמודה של "מחכים לגודו", "סוף משחק"  ו"הו, הימים המאושרים".

06283045: שירה ורדיקליות
ד"ר אהרון שבתאי סמ' ב' תרגיל

נקרא שורה של שירים תוך הדגשת היסוד הרדיקלי מבחינת הסגנון והאתוס, נעסוק בדנטה, שייקספיר, בלייק, בודלייר, וברכט, ולצידם נעיין בעוד שירים וטקסטים רלוונטים מבחינה היסטורית. 

06283044: מעמדים אתיים בדרמה היוונית
ד"ר אהרון שבתאי סמ' ב' שעור

הקורס יעסוק בפואטיקה הדרמטית מנקודת ראות של אתוס; כלומר יצירת דמות, אופי, מידות, וטעונים. כל זה תוך בחינת ההקשר החברתי והפוליטי. נעיין בדרמות של איסכילוס, סופוקלס, אוריפידס, ואריסטופנס.

                06283178:  "להיות אם חופשית בארצנו": אימהות בספרות עברית 
ד"ר סמדר שיפמן סמ' א' סמינר

הסמינר יעסוק ביצירות פרוזה ישראליות המעמידות במרכזן את חווית האימהות. אופן עיצובה של האימהות ייבדק הן כחלק מהפואטיקה של היוצר/ת והיצירה, והן כחלק מעיצובן התרבותי של נורמות של אימהות בספרות הישראלית. נקרא ברומנים של אילנה ברנשטיין, דויד גרוסמן, אלונה קמחי, אורלי קסטל בלום מאיר שלו ואחרים.

          06283431: טוני מוריסון: מונוגרפיה 				
ד"ר סמדר שיפמן סמ' א' שעור

הקורס יעסוק ברומאנים של טוני מוריסון, בפואטיקה שלה, ובקשר שבין פואטיקה לבין עמדות פוליטיות וחברתיות. נקרא בארבעה או חמישה רומאנים של מוריסון, ובספר המאמרים/הרצאות שלה. ננסה לעמוד הן על ייחודה של כל אחת מהיצירות בהן נקרא, והן על הקשרים שבין היצירות השונות.

          06283180: דויד גרוסמן: מונוגרפיה			
ד"ר סמדר שיפמן סמ' א' שעור

הקורס יעסוק ברומנים של דויד גרוסמן ובפואטיקה שלו. ננסה להצביע הן על הקשרים ההדוקים בין היצירות המוקדמות למאוחרות יותר, והן על השינוי וההתפתחות הניכרים ברצף היצירה. ננסה לעמוד הן על ייחודה של כל אחת מהיצירות בהן נקרא, והן על הקשרים שבין היצירות השונות.

           06283049: סיפורי חניכה גבריים ונשיים בסיפורת ישראלית בת זמנינו 
ד"ר סמדר שיפמן סמ'  ב' סמינר

הקורס מנסה לבדוק את גלגוליהם של סיפור ורומן החניכה בספרות ישראלית בת זמנינו, ואת משמעותה של חניכה בחברה ישראלית 'שבטית' מצד אחד, ומפוצלת לתת-קהילות מצד שני.
נעסוק בסיפורים ורומנים של דויד גרוסמן, חגי ליניק, יהושע קנז, אורלי קסטל-בלום, יהודית קציר, אתגר קרת, יעקוב שבתאי,  צרויה שלו ואחרים.
מתוך הקריאה בטקסטים ננסה לעמוד על יחסי הגומלין שבין פואטיקה אישית למגבלות ז'אנריות ובין אלה לבין התניות תרבותיות, תקופתיות, מיגדריות ואחרות.

          06283048: אורלי קסטל בלום: מונוגרפיה			
ד"ר סמדר שיפמן סמ' ב' שו"ת

הקורס יעסוק ברומנים ובסיפורים של אורלי קסטל-בלום, בפואטיקה שלה, ובקשר שבין הפואטיקה לבין תקופה, ז'אנר, מיגדר ועמדות. נקרא בארבעה או חמישה ספרים של קסטל-בלום, נעמת אותם עם טקסטים 'דומים' או 'הפוכים'. ננסה לעמוד הן על ייחודה של כל אחת מהיצירות בהן נקרא, והן על הקשרים שבין היצירות השונות.

           06283181: הסיפור הקצר באמריקה הלטינית: בורחס, מארקס, קורטאזר
ד"ר סמדר שיפמן סמ'  ב' שעור

נקרא בסיפורים קצרים של סופרים בני המאה העשרים מאמריקה הלטינית. ננסה לעמוד הן על ייחודו של אחד מהם והן על מכנים משותפים העולים מתוך הקריאה המשווה בסיפורים.

          06284150 : מבנה ה-POINT הסיפורי: תיאוריות של מבנה ותהליכי הבנה של הסיפור
פרופ' ישעיהו שן סמ' ב' סמינר

הקורס יעסוק בגישות חדשות למחקר תהליכי ההבנה והעיבוד של טקסטים נראטיביים  ספרותיים ולא ספרותיים, וינתח גישות קוגניטיביות שונות העוסקות בהיבטים אלה. במוקד הקורס יעמוד מושג ה-POINT ("מוקד הענין") הסיפורי, ותפקידיו בתהליך העיבוד של הטקסט.

חובות הקורס:
1. במהלך הקורס יקראו הסטודנטים כ-9-8 מאמרים, אותם יוכלו למצוא בספריה המרכזית בתיק הקורס.
2. במהלך הקורס יכתבו הסטודנטים 6 עבודות. כל עבודה תתבסס על שאלה שתישאל ביחס לאחד מן המאמרים שיילמדו בקורס.
3. הציון המשוקלל יקבע על פי ציוני העבודות השוטפות, והעבודה המסכמת.
הערה: חובות הקורס תופשות גם לגבי אותם סטודנטים שבכוונתם לכתוב עבודה סמינריונית בקורס.

           06281136: בעיות יסוד בתורת הספרות: מבט מפרספקטיבה קוגניטיבית.
פרופ' ישעיהו שן סמ' א' שעור

מטרתו העיקרית של הקורס היא לדון בבעיות יסוד שונות המעסיקות את תורת הספרות באמצעות קישורן למסגרות תיאורטיות שונות במדעים הקוגניטיביים.

הקורס יעסוק בעיקר בסוגיות הבאות:
- מהם המדעים הקוגניטיביים ומהו מעמדה של תורת הספרות במסגרתם.
- השימוש הפואטי והלא פואטי בשפה: מבט מפרספקטיבה של המדעים הקוגניטיביים.
- לשון השירה - מבט מפרספקטיבה קוגניטיבית.
- הטקסט הסיפורי הקצר - והכשירות הסיפורית.
- תיאוריה של קטגוריזציה - וסוגיות יסוד בתורת השירה.
- הכשירות המטפורית - והמטפורה הפואטית.

חובות הקורס
1. במהלך הקורס יקראו הסטודנטים כ-9-8 מאמרים, אותם יוכלו למצוא בספריה המרכזית בתיק הקורס.
2. במהלך הקורס יכתבו הסטודנטים 6 עבודות. כל עבודה תתבסס על שאלה שתישאל ביחס לאחד מן המאמרים שיילמדו בקורס.
3. במהלך הקורס תיערכנה שתי בחינות - בחינת אמצע סמסטר ובחינת סוף סמסטר.
4. הציון המשוקלל יקבע על פי ציוני העבודות השוטפות, ושתי הבחינות.
הערה: חובות הקורס תופשות גם לגבי אותם סטודנטים שבכוונתם לכתוב עבודה סמינריונית בקורס.

            06282029: פיגורות פואטיות וארגון ידע
פרופ' ישעיהו שן סמ' א' סמינר

בקורס נעסוק בפיגורות מרכזיות בלשון השירה (מטפורה, דימוי, קטלוג, אוקסימורון, סינסתזיה, אנלוגיה ואידיום), ובקשר בינן לבין תיאוריות של ארגון ידע, וארגון מושגים.

              06284534: חשיבה מטפורית ואנלוגית: פרספקטיבה בין-תחומית
פרופ' ישעיהו שן סמ' ב' סמינר
הקורס יציג וינתח מספר גישות מודרניות במחקר החשיבה המטפורית והאנלוגית בתחומי המדעים הקוגניטיביים.