אוניברסיטת תל-אביב

הפקולטה למדעי הרוח 
ע"ש לסטר וסאלי אנטין 
החוג לפילוסופיה יהודית

תיאור הקורסים
של החוג לפילוסופיה יהודית 
בשנת הלימודים תשס"ג
2003/2002 

תוכן עניינים

לימודי התואר הראשון						עמ'  3-9

	על מדורי –							עמ' 3 

מדור א' – המחשבה היהודית בתקופת המשנה והתלמוד		עמ' 3

מדור ב' – הפילוסופיה היהודית בימי הביניים			עמ' 5

מדור ג' – קבלה וחסידות						עמ' 7

מדור ד' – הפילוסופיה היהודית בעת החדשה			עמ' 8

לימודי התואר השני						עמ'  9-12

	על מדורי –							עמ' 9	

מדור א' – המחשבה היהודית בתקופת המשנה והתלמוד		עמ' 10 

             מדור ב'  -  הפילוסופיה היהודית בימי הביניים                                   עמ' 10

מדור ג' – קבלה וחסידות						עמ' 11

מדור ד' – הפילוסופיה היהודית בעת החדשה			עמ' 12

לימודי התואר הראשון 

על מדורי – 
06164105:      מדעי היהדות מהם? ראשית חכמת ישראל / ד"ר מ' מאך
                        סמינר 4 ש"ס (1.ניתן להירשם כשו"ת 2. מופיע בתכנה"ל גם במדור העת החדשה!) 
המחקר של היהדות התחיל בצורה אקדמית במאה ה - 19. בסמינר/שיעור זה נעקוב אחרי הסיבות והדרכים בהן החלו צונץ ואחרים את העיסוק הידוע היום כ"מדעי היהדות", נתלבט בבעיות המתודיות והאידיאולוגיות שהתחלה זו הכתיבה למקצוע - בחלקו עד היום הזה.
ביבליוגרפיה ראשונית:
ש. בלום / נ. ברס, טקסטים במדעי היהדות. ירושלים תש"ל.
[מ. די-ניר] איגרת להוד מעלתו האדון טלר, יועץ  ראשי של הקונסיסטוריה וראש הכנסיה בברלין מאת מספר ראשי - בתי-אב הדת היהודית. צילום מהדורת ברלין 1799, ירושלים תשל"ו (קונטרסים 44).
י. אלדד, חכמת ישראל בראשיתה [שלשה מאמרים מאת ל. צונץ וע. וולף] [1818-1823]. ירושלים תשל"ג (קונטרס 9).
גייגר, מבחר כתביו על התיקונים בדת ליקט מ. מאיר; תרגום ג. אליאשברג. ירושלים תש"ם (קונטרסים 50).
צ. גרץ, דרכי ההיסטוריה היהודית. מסות, פרקי יומן, איגרת. תרגום י. טולקס; ההדיר ש. אטינגר; מבוא בעוגרפי ר. מיכאל. ירושלים 1959.
קורצווייל, במאבק על ערכי היהדות. ירושלים/תל אביב תש"ל.
פ. מנדס-פלור, חכמת ישראל. היבטים היסטוריים ופילוסופיים. ירושלים תש"ם (סוגיות בתולדות עם ישראל 9).
ב. מבורך, האיגוד לתרבות ולמדעי היהודים בראשיתו. מקורות. ירושלים תשל"ז. 

מדור א' -  המחשבה היהודית בתקופת המשנה והתלמוד 
06161195:   הסיפור על אלהים */ פרופ' א' גרינולד
	       ש' 2 ש"ס	 

במקרא וכן בספרות היהודית שלאחר המקרא (למעשה עד עצם היום הזה) מצויים היגדים שונים ומגוננים על האל, מעמדו הדתי בחיי האדם, ומעשיו בעולם. השיעור יבדוק זרמים מרכזיים בשיח על אלהים, ובמיוחד יעסוק באותם חלקים העוסקים באל בדרך הסיפור (להבדיל מהיגדים תיאולוגיים). תיבחן גם האפשרות לראות בהיגדים תיאולוגיים ופילוסופיים מסויימים בבחינת "סיפור". 

06161196:  אלהים מספר ומפרש* / פרופ' א' גרינולד
	      ש' 2 ש"ס 

המקרא מציג את אלהים בשיח עם בני אדם. השיח הוא לרוב בין האל ובין הנביא, ויש הבדלים שונים לא רק בצורת השיח אלא גם בתכניו (התורה מול סיפרי הנביאים, דרך משל). בהבדלים שמצויים בתכנים אלה יש לא אחת היבט פרשני (יש המגדירים זאת שיח אינטרטקסטואלי). השיעור יבדוק את טיבו של היבט פרשני זה על גווניו השונים ומשמעויותיו הדתיות. 

*לתלמידי החוג שני השיעורים יחדיו מהווים מבוא מדורי.  

06161199: "קווצותיו תלתלים שחורות, רסיסי לילה" – דימויים ופרקטיקות בשיח עם האל /
                    מר דב אלבוים    ת"נ 4 ש"ס
מיהו האל במסורת היהודית: מלך רם ונישא, או אהוב? אל קנא ונוקם או אב הרחמים?
בכל דור ודור מתעצבת מחדש דמותו של האל על ידי קבוצות שונות וחכמים שונים. עיצוב זה בא לידי ביטוי הן בספרות ההגותית של המקורות היהודיים והן בפרקטיקה של הריטואלים השונים המתפתחים במסורת היהודית וזוכים לעיבוד מחודש. כמו כן, משפיע עיצוב זה על צורת הפנייה אל האל בסגנונות שונים של תפילה ונבואה. 
בתרגיל זה ננסה לעמוד על טיבם של עיצובים מסוג זה, החל מתקופת המקרא, ספרות חז"ל, קבלה ואולי אף בחסידות.

ביבליוגרפיה ומקורות ימסרו בתחילת שנת הלימודים.

06161197:   ראשית הנצרות: מתנועה יהודית לדת עצמאית/ ד"ר מ. מאך 
                     שו"ת 4 ש"ס 

השיעור מכוון כהרצאת מבוא לראשיתה של הנצרות על  רקע התנועות היהודיות שקדמו לה, כחלק מתנועות אלה וכדת מתפתחת שנפרדת מ"דת-האם". לצורך ההבהרה יועלו לדיון זרמים מאוחרים בכתבי המקרא, הכתבים האפוקליפטיים, אספקטים מספרות קומראן ורעיונות השייכות ליהדות ההלניסטית.
השיעור יתמקד בין היתר בשאלת האפשרויות של רפורמה בתוך מערכת דתית, אלמנטים מהפכניים ותוצאותם וכן בפיתוח הדו-כיווני של בנין חדש הנשען מרצון על דת שקדמה לו אך משנה בה שלב-שלב הן את הפולחן הן את המיתוס המרכזי.

רשימת מחקרים רלוונטיים תוגש במהלך השיעור. להכנה מומלץ לרכוש רקע מסוים בתולדות עם ישראל בשלהי הבית השני.

06821183:  זיכרון היסטורי ופולמוס כיתתי – עיונים במגילת תענית/ ד"ר ו' נעם   
	     (הקורס מטעם החוג לתלמוד נכלל בתכנית הלימודים של החוג לפיל' יהודית)     

התעודה הפרושית הקדומה ביותר שבידנו – מגילת תענית – משמרת את זכרם של מאורעות היסטוריים נשכחים מימי בית שני. מאורעות אלה זוהו ונתפרשו ב"סכוליון" – ביאורה המאוחר של המגילה. הקורס יעסוק במגמתה של המגילה, בטיבם ובמשמעותם של המאורעות הנזכרים בה ובאופן בו בקשו חז"ל לעצב את הזיכרון הלאומי בשלהי ימי בית שני. הקורס יבחן את זמנו ומהימנותו של ביאור המגילה, ואת הפולמוס הכיתתי הנשקף ממסורותיו.                    

06161198:       הלניזם יהודי: מראשיתו עד לפילון מאלכסנדריה/ ד"ר מ' מאך
	           שו"ת 4 ש"ס

במאות השנים האחרונות לפני חרבן הבית השני קיימת קהילה יהודית באלכסנדריה במצריים - וכן קהילות אחרות ברחבי האימפריה הרומית (במיוחד במזרח). מטעמים שונים מסמלת הקהילה האלכסנדרינית את התרבות המיוחדת של אותם יהודים, דוברי היוונית, המחויבים בדרגות שונות לתרבות ההלניסטית. עם זאת מתאפיינות קהילות אלה בתהליך דיאלקטי שנע בין התקרבות לתרבות מרשימה זו ובין מאמצי ההגדרה העצמית מולה.
מן הספרות היהודית ההלניסטית שמרה הכנסייה הנוצרית בדרך כלל רק שרידים מקוטעים - אך כתבי פילון מאלכסנדריה הגיעו לידינו כמעט בשלימות. כך ניתן לעקוב אחרי התפתחות דיאלקטית במידת-מה בין התקרבות לריחוק מדעת, ניתן לומר קרב פנימי על הזהות היהודית בתוך העולם ההלניסטי.
שרידי הספרות היהודית-ההלניסטית תירגם י. גוטמן בשעתו לעברית (הספרות היהודית ההלניסטית, כרכים א-ב, ירושלים תשכ"ג-תשכ"ח).
רשימת מחקרים מפורטת תוגש במהלך השיעור.

06821184:    ספרות חז"ל - מקור היסטורי? בעיות מתודולוגיות/ד"ר ו' נעם
                    (הקורס מטעם החוג לתלמוד נכלל בתכנית הלימודים של החוג לפיל' יהודית) 

קריאה באגדות חז"ל המוסרות עדויות היסטוריות, אגב השוואה למקורות חוץ. 

ניסיון לעמוד על אופיו הספרותי של חומר זה, על מגמותיו ועל הקירבה והמרחק בין וריאציות וגלגולים שונים של כל מסורת היסטורית. מתוך בחינת מהימנותה ההיסטורית של כל אגדה למקבילותיה נבקש להסיק מסקנות כלליות באשר לשימוש בספרות חז"ל כמקור היסטורי.   
    
06162118:    כיתתיות יהודית בימי הבית השני / ד"ר מ' מאך 
                      סמינר 4 ש"ס

מעדותו של יוספוס על אודות ארבע האסכולות ביהדות הבית השני ועד מאמרו של ר' יוחנן שלא חרב הבית עד שלא נחלקו ישראל ל - 24 כיתות, רבות העדויות על תנועות שונות ביהדות לפני חרבן הבית השני. עצם קיומן של הכיתות, אופיין ומידת-מה כתביהן עוררו מחלוקות במחקר. כאן יעניין אותנו ההיבט ההגותי והחברתי שהביא ליציאתם של יהודים מן הכלל, דרכי ההגדרה העצמית שלהם ומקומם בחברה. במרכז הדיון יעמדו כמה טקסטים מקומראן, אך נתעניין גם בחיבורים נוספים.
לאינפורמציה ראשונה:
I. Baumgarten, The Flourishing of Jewish Sects in the Maccabean Era: An Interpretation. Leiden 1997.
(בינתיים יצאה גם חוברת של אותו מחבר בסדרת האוניברסיטה המשודרת בעברית הכוללת את תמצית הדברים).

מדור ב' – הפילוסופיה היהודית בימה"ב 

06161200:   מבוא לפילוסופיה יהודית של ימה"ב / פרופ' שרה קליין ברסלבי 
                     ש' 4 ש"ס 

קורס חובה למתחילים, תנאי להשתתפות בקורסים למתקדמים בפילוסופיה יהודית של ימה"ב לתלמידי כל החוגים. 

הפילוסופיה היהודית של ימה"ב היא מחשבה המתגבשת מתוך עימות בין הכלאם, הפילוסופיה היוונית, הפילוסופיה ההלניסטית, הפילוסופיה הערבית ובמידה מועטה יותר גם הנוצרית, לבין הדת היהודית. קורס המבוא יתמקד בעימות הזה ויעסוק בבעיות המרכזיות שהעסיקו את ההוגים היהודיים בימה"ב אשר נפגשו עם זרמי מחשבה אלה, ובפתרונות שניתנו להן.

מבנה הקורס:
חלק א': 1. מבוא כללי. 2. תורות פילוסופיות מרכזיות שהשפיעו על הפילוסופיה היהודית בימה"ב: עיקרי תמונות העולם של אריסטו, פלוטינוס, אלפאראבי ואבן סינא. 3. המפגש בין הדת לבין הפילוסופיה: הצגת גישות יסוד ליחסי דת ופילוסופיה בהגות היהודית של ימה"ב (רס"ג, ריה"ל, רמב"ם ואלבלג).
חלק ב': נושאים מרכזיים בהם דנה הפילוסופיה היהודית של ימה"ב: נבואה, ההוכחות למציאות האל, תארי האל, בריאת העולם. בכל סוגיה נעמוד על הבעיות שמציבה הפילוסופיה בפני הדת ועל טיפוסי הפתרונות שהוצעו להן בפילוסופיה היהודית של ימה"ב. כל טיפוס של פתרון ייוצג על ידי פתרונו של הוגה מרכזי מבין ההוגים היהודיים בימה"ב (בעיקר: רס"ג, ריה"ל, רמב"ם). תשומת לב מיוחדת תינתן להשפעת הפילוסופיה הערבית על ההגות היהודית.

06161215:   קריאה במורה נבוכים למתחילים /ד"ר מנחם לורברבוים
                     תרגיל נלווה 4 ש"ס 

מטרת התרגיל לערוך הכרות ראשונית עם מורה הנבוכים דרך הקניית מיומנות טקסטואלית בסיסית בספר.  הכרת סוגיות פילוסופיות מרכזיות של מו"נ (אפשרות הכרת האל, בריאה וקדמות, שלמות עיונית מול שלמות מעשית) תעשה דרך הבנת הספר כמפגש בין התרבות היהודית ההלכתית מצד אחד, לבין התרבות הפילוסופית הערבית מאידך, ורגישות לפילוסופיה של הדת הנוצרת ממפגש זה (הטבע המדיני של בני אדם, פרשנות המקרא, נבואה והשגחה וטעמי המצוות). 

06163218:  מהם עקרי האמונה היהודית? תשובתו של יוסף אלבו / פרופ' ש' קליין ברסלבי
	      ש' 2 ש"ס

 יוסף אלבו (1444-1380), מתלמידיו של חסדאי קרשקש, הוא מן ההוגים היהודים החשובים ביותר בספרד הנוצרית. הוא ידוע בעיקר מהשתתפותו בויכוח טורטוזה (1414-1413) ובויכוח על התלמוד שנערך אחריו. ספרו, ספר העיקרים, היה אחד הספרים הפופולריים ביותר בתולדות ההגות היהודית בימה"ב. הספר נכתב על רקע הויכוחים בהם השתתף ועונה על הבעיות שעלו בהם. מטרתו המרכזית היא להבהיר את מושג עיקרי הדת היהודית, לחזק את האמונה היהודית של בני דורו מול התקפת הנוצרים ולהגן עליה.  בתחילת ספרו מציג אלבו תורה שיטתית של עיקרי היהדות ובמסגרתה הוא דן בהמשכו של הספר בשאלות התיאולוגיות והפילוסופיות המעסיקות את בני דורו. 
הקורס יתמקד בשאלת תורת העיקרים. הוא יתחיל במבוא שיסקור את תורות העיקרים בפילוסופיה היהודית של ימה"ב עד לאלבו ואח"כ יעסוק בקריאת המאמר הראשון של הספר אשר בו מוצגת תורת העיקרים של אלבו.

06163222:     מסורת וחדשנות במשנתו של שמואל אבן תיבון / גב' רבקה קנלר 
	          שו"ת 4 ש"ס	
ר' שמואל אבן תיבון, חכם פרובנסלי (1160-1230), מתרגם הרמב"ם, היה גם הוגה דעות בפני עצמו. רציונליסט קיצוני שניסה לפשר בצורה מקורית ביותר במחלוקת העתיקה בין העמדה השכלתנית לפיה העולם מונע ע"י השכלים באופן הכרחי ובין העמדה הדתית הרואה התערבות אלוהית רצונית בכל המערכות.
הקורס מתחקה אחר הגותו של רשב"ת לפי כתביו ששרדו: פרוש קהלת ו'מאמר יקוו המים' תוך כדי השוואה עם הוגים אחרים וקריאת טקסטים.

06163219:   פואטיקה ומטפיסיקה אצל שלמה אבן גבירול / ד"ר מ' לורברבוים 
	       ס' 4 ש"ס

יצירתו של שלמה אבן גבירול משלבת את השיטתיות הפילוסופית הניאו-אפלטונית כפי שזו באה לידי ביטוי בספרו מקור חיים מחד, ויצירה פואטית נרחבת של שירת קודש וחול מאידך. סמינר זה מבקש להתחקות אחר קו התפר שבין כתיבה פילוסופית ופואטית ביצירתו של אבן גבירול על-מנת לעמוד על יחסיהם ההדדיים כאופני יצירה, ביטוי והגות.

מדור ג' – קבלה וחסידות

06161349:     מבוא לתורת הסוד היהודית * / ד"ר ר' מרוז  
	         ש' 2 ש"ס	
כיצד משחזרים את חזונו של יחזקאל וצופים במרכבה? כיצד חוזים בהיכל ה' עליו סיפר הנביא ישעיה? אלו הן חלק מן השאלות שהטרידו את המיסטיקאים היהודים באלף הראשון לספירה. נדון אפוא במוטיבים שנטלו מן התנ"ך ומן הספרות החיצונית כדי לבנות עולם רעיוני חדש, ונדון במאפייניו של עולם זה – במסע הרוחני לעולמות עליונים, במגיה שפיתחו וטיפחו, ב'מעשה בראשית' וב'מעשה מרכבה'. אחר כך נמשיך ונבחן כיצד מתגלגלים רעיונות אלו ומשתנים בראשיתו של האלף השני; כיצד צומחת ספרות הקבלה מתוך הספרות ההיכלות והמרכבה העתיקה. המונחים המרכזיים אשר יעסיקו מעתה את המיסטיקאים לא יהיו עוד היכלות ומרכבה אלא ספירות ואין סוף. לקראת סופו של הקורס נדון בספר הבהיר, המגלם את המעבר הזה מספרות הסוד העתיקה לספרות המתחדשת וכן בצמיחתם של מרכזי הקבלה הראשונים בפרובאנס ובספרד.

06161350:   מן הזוהר ועד לחסידות */ ד"ר ר' מרוז 
	       ש' 2 ש"ס
בקורס זה נעסוק בעמודי התווך של הקבלה – בזוהר, בתורות הקבליות המתפתחות בצפת של המאה הט"ז, בשבתאות ובחסידות. בכל אחת מן התחנות האלו נדון בקשת שלמה של נושאים – למן מעמדם החברתי של הכותבים ועד לשאיפותיהם הרוחניות וחוויותיהם המיסטיות. מקום מרכזי יתפסו, כמובן, הדיונים בהגותם בענייני האל ועבודת האל ואגב כך יבואו בירורם של מושגי יסוד, כגון, הספירות, צמצום, שבירה, תיקון, צדיק וחסיד. 

* שני השיעורים יחדיו מהווים מבוא מדורי .

06161316:   זוהר למתחילים / ד"ר ר' מרוז 
                    תרגיל נלווה לתלמידי החוג בלבד, 4 ש"ס

ספר הזוהר, המיוחס לרשב"י בן המאה השניה לספירה, נתחבר בספרד במאה היג. מיד עם פרסומו הפך ל'להיט', ובהמשך הזמן אף זכה למעמד של קדושה. הוא נחשב הספר הקבלי המובהק ביותר, עמוד התווך בבנין הקבלה. בקורס נתמודד עם השאלות כיצד נתחבר ספר הזוהר ומדוע זכה למעמדו היוצא דופן. אנו נתמקד בפרשה זוהרית אחת – נבדוק את מערכת הרעיונות והסמלים המועלים בה, את היבטיה הספרותיים ואת מקורותיה הקדומים.  אגב כל אלו נעמוד על ייחודו של ספר הזוהר ועל כוחו היוצר.

06161242:    קריאה בטקסטים של הקבלה / מר ג' שגיב 
                      תרגיל נלווה לתלמידים ממסגרות אחרות,  4 ש"ס
במסגרת הקורס נקרא את אחד מספרי המופת של הקבלה הקדומה – ספר "שערי אורה" לר' יוסף ג'יקטיליה, באמצעותו נכיר מושגי יסוד ושאלות יסוד בקבלה, ונפתח את יכולת הקריאה בטקסט קבלי. בין הנושאים שיידונו: קבלה עיונית וקבלה מעשית, מערכת הספירות והסימבוליקה המפורטת שלהן, מעמד התורה והפרשנות המיסטית שלה, ההיבטים המיסטיים בתפילה ובמצוות, מקור הרע בעולם, ייעודו של האדם, משמעותן של הגלות והגאולה.
ספר הקריאה בתרגיל: יוסף ג'יקטיליה, שערי אורה חלקים א-ב, מוסד ביאליק ספריית דורות.

06161308:     דמות הצדיק בהגותו של הרב קוק ובמקורות החסידות / מר ג' שגיב  
	         שו"ת  4 ש"ס
דמותו הכריזמאטית של הצדיק החסידי משכה את ליבו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ומשתקפת בהגותו. במסגרת הקורס נבקש להכיר את דמותו העקרונית של הצדיק החסידי כפי שהופיעה בסוף המאה הי"ח, ולבדוק את ביטוייה בהגותו של הרב קוק מהיבטי תודעתו העצמית, השקפתו המטאפיסית הכללית, וההקשרים ההיסטוריים של הציונות.

06161353:    איך מקיימות המצוות את האל / גב' נטע סובול 
	        שו"ת 4 ש"ס 

הקורס יעסוק בתפיסת המצוות של אנשי הקבלה בימי הביניים, תוך התמקדות בטקסטים זוהריים. 
מתוך העיון בטקסטים וניתוחם נעמוד על נקודות המפגש בין דרך החשיבה המיסטית לבין חיי המעשה. 
במסגרת זו נעלה שאלות כמו: *באיזה מובן מהווה ברית המלה טקס נישואין קדושים?  *לאן מגיע קול השופר?   *כיצד מעוררת קריאת שמע את לוקט השושנים השמיימי? * איך נלחמים קורבנות בכוחות הרע?  
בירורן של שאלות אלה ישלב התיחסות לאמצעים הספרותיים המשמשים בטקסטים הרלוונטיים. 	
מדור ד' - הפילוסופיה היהודית בעת החדשה 

06162241:   מבוא למחשבת ישראל בעת החדשה / ד"ר רון מרגולין 
                     ש' 4 ש"ס 

המבוא יבנה לאורך שלושה צירים תמטיים המקשרים בין תהליכים מרכזיים בתולדות המערב ובהגות היהודית המודרנית, תוך מודעות להשתלשלות ההיסטורית של הרעיון המרכזי של כל אחד מן הצירים הללו. 
1.  השינויים בהבנת תוקפה הדתי של היהדות מדת של התגלות לדת של חוק החל משפינוזה 
     ומנדלסון ועד לאורתודוכסיה המודרנית לאור תהליכי חילון והפנמה בעת החדשה. כולל 
     תגובתם של מיסטיקאים ואקזיסטנציליסטים דתיים כרב קוק, בובר, רוזנצוייג  
     וסולובייצי'ק לתהליכים אלו.
2.  התפתחותה של תפיסת היהדות כלאומיות לאור התעצמותה של החשיבה ההיסטורית 
     בהגות המאות התשע עשרה והעשרים. מרנ"ק והס לאבות הציונות.
3.  התפתחותה של תפיסת היהדות כתרבות לאור התפיסות הא-היסטוריות למן ההשכלה  
     במאה השמונה עשרה ותפיסת היהדות כמוסר של כהן, עד  לתפיסת היהדות כתרבות של  
     אחד העם ומרדכי קפלן.

סיכום המבוא בדיון בכיוונים עכשוויים בהגות היהודית בארץ ובעולם. (ייתכן וראוי לפתוח בשאלות העכשוויות של ההגות היהודית כיום. מצבו של העם היהודי בתפוצות, אופייה ועתידה של היהדות בתפוצות מול מהות קיומו של העם היהודי במדינת ישראל לאור הגות של הדור האחרון ומשאלות אלו לצאת לשלושת הצירים הנ"ל).

06161258:   "גאון ונדיב ואכזר"  - מודרניזם יהודי ו'רוח התקופה'/מר ע' סבאג
	        ת"נ 4 ש"ס	
 במהלך הסמסטר תשאל בקורס השאלה האם וכיצד היוותה הגות יהודית מודרנית ייצוג של זרמים פילוסופים כלליים בתקופתה. האם ישנו יחוד להשקפה המודרנית היהודית על פני זו הכללית או שמא היצירה ההגותית היהודית לא נבדלה במהותה מן התהליכים המחשבתיים בעולם. כיצד מתפקדת ההגות היהודית המודרנית והאולטרה-מודרנית כהגות יהודית מחד וכפילוסופיה כללית מאידך גיסא. 
בדרך משל, נשאל את השאלה כיצד היה אהרון דויד גורדון ל"חסיד" היונק מן המחשבה הקבלית כלפי פנים ובו בעת "תלמידם" של וולט וויטמאן ולב טולסטוי ? מה ייחד הוגה נבואי כמו נתן בירנבוים שינק בהגותו החל מן המטריאליזם הגרמני וכלה במשיחיות האורתודכסית היהודית ? כמה יהודית היתה דמות האוטופיה האנרכיסטית של גוסטאב לאנדאואר  וכיו"ב.  

06161259:      סובלנות דתית בין  שפינוזה ללוק / ד"ר מ' לורברבוים 
	           ס' 4 ש"ס	

מושג הסובלנות התפתח לראשונה כמושג יסוד פוליטי במאה ה17-. מה דורשת הסובלנות ומה גבולותיה? מהם ההסדרים המשטריים שהם תנאי לאפשרות הסובלנות? האם סובלנות במסגרת הדת היהודית שווה במשמעותה ובתנאיה לסובלנות במסגרת הדת הפרוטסטנטית? הסמינר יעקוב אחרי התפתחות זאת ויתמקד במיוחד במאמר התיאולוגי-מדיני של שפינוזה ובאיגרות על הסובלנות של לוק. נעמוד על היחס שבין שני החיבורים ובמיוחד על רקע יחסם ללויתן של הובס. 

06161260:  עיונים בהגות היהודית על השואה / ד"ר ר' מרגולין 
	      ס' 4 ש"ס
הסמינר יתמקד בתגובות הגותיות לשואה שנכתבו ע"י יהודים במהלך המלחמה, זמן קצר לאחריה ובשנים האחרונות. במסגרת השיעור תבחנה תגובות של הוגים דתיים וחילוניים, ציוניים ואוניברסליסטים. הקורס יתבסס על היכרות פנורמית עם גישות שונות ומשמעויותיהן מנקודות מבט תיאולוגיות , מוסריות ונפשיות קיומיות. דגש מיוחד יושם על היחס לשואה כמאורע יהודי ייחודי או כטרגדיה עולמית ועל השפעת הרקעים השונים של הכותבים, זמן כתיבתם והז'אנר הספרותי בו השתמשו (דרשה, מסה, סיפורת), על אופי תגובתם. בשיעור ילמדו קטעים מתוך הכתבים הבאים: 'אש קודש' מאת הרבי מפיאסצ'נה; 'אם הבנים שמחה' מאת הרב יששכר שלמה טייכל; 'החלוץ הלוחם' מאת שמשון דרנגר; 'השואה' מאת הרב מ"מ שניאורסון האדמו"ר מחב"ד; מתוך 'מכתב מאליהו' מאת הרב אליהו דסלר, 'הלילה' וכתבים אחרים מאת אלי ויזל, 'קולה המצווה של אושויץ' מאת אמיל פקנהיים; 'מאושויץ עד מדינת ישראל' מאת אנדרה נהר, 'האדם מחפש משמעות' מאת ויקטור פרנקל, 'גוג ומגוג' ו'תמונות של טוב ורע' מאת מרטין בובר, 'מנוס מחופש' מאת אריך פרום, 'אמונה לאחר השואה' מאת אליעזר ברקוביץ', 'מושג האל אחרי אושויץ' מאת הנס יונס, קטעים מתוך 'הזהו האדם?' ו'השוקעים והניצולים' מאת פרימו לוי, 'אחרי אושויץ' מאת ריצרד רובינשטיין, 'השואה כאירוע היסטורי' מאת סטיבן כץ, 'קיטש ומוות' מאת שאול פרידלנדר; 'מהותו של משבר הדת לאחר השואה' מאת אליעזר שביד.
בדיקת הכתבים לאור השאלות הנ"ל תיצור בסיס לדיון השוואתי בהתמודדויות השונות התורמות באופן משמעותי לעיצוב עולמה הרוחני של יהדות זמננו.    

הערה: במסגרת לימודי התואר השני מופיעים סמינרים הפתוחים לתלמידי התואר הראשון!
לימודי התואר השני
על מדורי - 
06162296:  קריאה בכתביו של ליאו שטראוס – סמינר מתודולוגי / ד"ר מ' לורברבוים
                    ס' 4 ש"ס

ליאו שטראוס היה פילוסוף ופרשן: שטראוס ביקש להעריך מחדש את ערכיה של הדמוקרטיה
הליברלית מתוך רגישות לסבך הבעיה התיאולוגית-פוליטית. במרכז הגותו ניצבת קריאה
אנטי-השכלתית של תולדות המחשבה המדינית, ובהמשך לכך, הצבה של מודלים חילופיים
לתהיה על טיבם של החיים המדיניים, על טיבה של הפילוסופיה ועל מקומו של הפילוסוף
בחברה. אחת התוצאות המרתקות של הערכה מחדש זו היא ההצבעה על איכותם
האיזוטרית של טקסטים פילוסופיים קלאסיים, ומפורסמת במיוחד בהקשר זה היא גישתו
למורה נבוכים של הרמב"ם. שטראוס השפיע מאוד לא רק על אופן הקריאה של הקלסיקה
הימי-ביניימית אלא גם על הבנת תכליתם הפילוסופית והמדינית של חיבורים כגון ספר
הכוזרי ומורה נבוכים. עם פירסום מבחר רחב של כתביו של שטראוס בתרגום עברי על
ידי אהוד לוז בספר ירושלים ואתונה (ירושלים: מוסד ביאליק, תשס"א) מתאפשר עיסוק
אינטנסיבי והתמודדות רצינית וביקורתית עם הוגה-פרשן מרכזי זה. מטרת הסמינר
להנהיר את סדר-יומו ההגותי-מחקרי של שטראוס תוך כדי עיון מדוקדק בספר הנזכר.

מדור א' – המחשבה היהודית בתקופת המשנה והתלמוד
06164104:   המיסטיקה היהודית ממדרשי חז"ל ועד לעליית הקבלה/ פרופ' א' גרינולד
	       סמינר 4 ש"ס  (פתוח לתלמידי ב"א במדור חז"ל וקבלה) 

הסמינר יעסוק במודלים שונים של מיסטיקה יהודית כפי שהם התפתחו במקרא ועברו לספרות אפוקליפטית ומשם לספרות חז"ל ומשם לספרות ההיכלות. 
כן יעסוק הסמינר בהתפתחות החדשה של המיסטיקה היהודית בספר יצירה ומשם למיסטיקה התיאוזופית בספר הבהיר. 
	
06162297:   המדרש הגנוסטי: קריאה בכתבי נג' חמדי / ד"ר מ' מאך
                     סמינר 4 ש"ס 

בעזרת קריאת כמה טקסטים נבחרים נדון בדרכי הפרשנות המקראית הן במדרשי חז"ל הן בכתבים גנוסטיים וביחסים שביניהם.  בסיס הדיון יהיה המהדורה החדשה של כתבי נג' חמדי:
J. M. Robinson, The Coptic Gnostic Library. A Complete Edition of Nag Hammadi Codices 1-5. Leiden 2000.

מדור ב' – הפילוסופיה היהודית בימי הביניים
06163214:   תורת ההשגחה של הרלב"ג ופירושו לספר איוב   / פרופ' ש' קליין ברסלבי 
                     ס' 4 ש"ס  (סמינר מ"א פתוח לתלמידי ב"א באישור המרצה) 

הסמינריון יעסוק באחד ההוגים המעניינים, החשובים והמקוריים ביותר בפילוסופיה היהודית של ימה"ב ר' לוי בן גרשום [=הרלב"ג] [דרום צרפת, 1344-1288].
בראשית הסמינריון נציג את הרלב"ג, אישיותו, כתביו ומקומו בתולדות הפילוסופיה היהודית והכללית של ימה"ב. 
אח"כ נעבור לדיון בתורת ההשגחה שלו כפי שהוצגה ופותחה בספרו התיאולוגי-פילוסופי המרכזי ספר מלחמות ה'. תורה זו מעניינת במיוחד בשל השילוב של התיאוריה העומדת ביסוד האמונה באסטרולוגיה בתמונת העולם של הרלב"ג.  נעסוק בין היתר בנושאים הבאים: מתודות החקירה והכתיבה של הרלב"ג  והשימוש שהוא עושה בהן בפיתוח תורת ההשגחה שלו ובפירושו לס' איוב, שאלת ההשגחה והבחירה, הקשר שבין נבואה להשגחה במשנתו, תורת הרע של הרלב"ג וההתמודדות עם שאלת 'צדיק ורע לו רשע וטוב לו'.  בסוגיות אלו נערוך השוואה בין תורות הרלב"ג לבין אלו של הרמב"ם. 
במסגרת הדיון בתורת ההשגחה מציג הרלב"ג גם פירוש לס' איוב. נעסוק בהשוואה בין הפירוש הזה לבין חיבור אחר שלו - פירוש לס' איוב - ונשווה את שניהם לפירוש הרמב"ם לס' איוב.

06596222:     בעיית השפה במחשבת ימי הביניים/ ד"ר י' שורץ 
                       ס' 4 ש"ס 

חלקים מרכזיים של הגות ימי הביניים סובבים סביב השפה. סוגיית טבע השפה עולה הן כבעייה פילוסופית, בעיקר כשהיא שואלת אודות יחסה של השפה אל העולם ואל התבונה האנושית, והן כבעייה דתית תיאולוגית, כשהיא בוחנת את יחס השפה לתבונה האלוהית ולדבר ההתגלות. שני הדיונים כרוכים זה בזה  ומעלים אל פני השטח פתרונות מרתקים היוצרים בתורם שורה של זיקות לדיונים מוכרים במחשבת המודרנה. במהלך הסמינר יידונו טקסטים הלקוחים ממסורות יהודיות ונוצריות החל מהתקופה ההלניסטית המאוחרת ועד לשלהי ימי הביניים. 

06163221:   שלמה מיימון קורא משה בין מיימון / פרופ' ג' פרוידנטל ופרופ' ש' קליין ברסלבי 
                     ס' 4 ש"ס  (ס' מ"א עם רשות השתתפות לתלמידי ב"א עפ"י שיחה עם המרצים)                  

לרמב"ם בכלל ול"מורה הנבוכים" בפרט נודע תפקיד חשוב בכינון ההשכלה היהודית המוקדמת של המאה השמונה-עשרה. עלאחת כמה וכמה נכונים הדברים לגבי שלמה מימון שאף קרא לעצמו על-שם הרמב"ם והציגו כדמות המףופת הפלוסופית, אך גם המוסרית של חייו. בספר תולדות חייו סיכם ותרגם את כל "מורה הנבוכים" עבור הקורא הגרמני. כמו כן פרסם מימון פירוש לחלק א' של "מורה הנבוכים"  בשם "גבעת המורה". בסמינר נקרא במקביל ב"מורה הנבוכים" וב"גבעת המורה" . 

מדור ג' – קבלה וחסידות 

06161352:    חסידות אשכנז / ד"ר רונית מרוז 
	        ס' 4 ש"ס  (סמינר מ"א פתוח לתלמידי ב"א)
בקורס זה נעמיד לדיון את השאלה המרכזית בה מתלבטים חוקרי חסידות זו (אשר התקיימה במאות הי"ב והי"ג) והיא – באיזו אופן משתלבת הגותה בהיסטוריה הכללית של תורת הסוד היהודית ואם בכלל. ישנם חוקרים הרואים בה נצר נפרד אשר התפתח באופן בלתי תלוי בזרמיה האחרים של תורת הסוד היהודית וישנם חוקרים המצביעים על קשרים מהותיים ביניהם. הדיון בנושא זה בקורס יעשה אגב קריאה בטקסטים נבחרים, המעלים מושגים שונים כל כך מאלו הנפוצים בקבלה, כגון, ה'כרוב המיוחד'.

06162337:  הייבום כגלגול בזוהר/ ד"ר ע' גולדרייך 
	      סמינר 4 ש"ס	
הייבום נקשר לגלגול הנשמות בשלבים מוקדמים של התגבשות קבלת הספירות; במחקר נטען כי בגוף הזוהר (להבדיל מתיקוני הזוהר) כל גלגול קשור ביבום. בסמינר זה נדון בתקפותה של טענה זו בדרך של בדיקת דרשות הזוהר בענייני יבום וחליצה ובענייני גלגול בכלל. דרשות אלו מפוזרות במקומות שונים בזוהר,  אך הדיון השיטתי והמעמיק ביותר בסוגיה זו נמצא בפרשת משפטים. נבחן  את ייחודה של חטיבת דרשות ידועה זו, אך גם את הזיקות הרבות בינה לבין יתר פרשיות הזוהר, וננסה לברר אם אפשר ללמוד מכך על דרכי התהוותו של ספר הזוהר.  

מדור ד' – הפילוסופיה היהודית בעת החדשה

06162298:  האם יש מוסר יהודי? קאנט וההגות היהודית המודרנית / ד"ר ר' מרגולין
	      סמינר 4 ש"ס

בהשפעת הגותו של עמנואל קאנט, בולטת במחשבה היהודית של המאה התשע עשרה המגמה המזהה בין יהדות ומוסר, ששיאה ספרו של הרמן כהן דת התבונה ממקורות היהדות. במחצית השניה של המאה העשרים קמו הוגים וחוקרים שערערו עקרונית על זהות זו עד לכדי ביטולה הקיצוני בידי ישעיהו ליבוביץ'. בסמינר תיבחנה השאלות הבאות: מה טיב הקשר שבין האתיקה למצוות היהדות לאור עמדת המחייבים ולאור עמדת השוללים את הזיהוי שבין יהדות ומוסר? האם יש גם מקום למוסר אוטנומי על פי מקורות היהדות או שמא מוסר היהדות הוא מוסר הטרונומי בלבד?  מה טיב תרומתם של הוגים מאוחרים יותר כמו מרטין בובר ובמיוחד עמנואל לוינס לחידוש הזיהוי בין יהדות ומוסר? הניתן ליישב קונפליקטים שבין דת ומוסר הנכללים במקורות היהדות עם עמדותיהם של ההוגים הנ"ל?