אוניברסיטת תל-אביב

הפקולטה למדעי הרוח
בית הספר למדעי היהדות
החוג לספרות עברית

תיאור הקורסים
של החוג לספרות עברית
בשנת הלימודים תשס"ג
2003/2002

סמסטר א

06152357:  הסיפור הקצר בשנות השישים (יהושע, עוז, אפלפלד, כהנא כרמון)
ד"ר יוחאי אופנהיימר
שו"ת, 2 ש"ס
שנות השישים מסמנות בתולדות הסיפורת הישראלית תקופת מעבר מכתיבתם של סופרי "דור תש"ח" לכתיבה חדשה הן מבחינה ספרותית-סגנונית, נרטיבית, והן מבחינה אידיאולוגית ואופי היחסים בין הסופר לבין קהל הנמענים שלו. בשנות השישים קם דור יוצרים חדש שנותן את הטון המרכזי בספרות הישראלית עד לימינו אלה: עוז, יהושע, קנז, אפלפלד, כהנא-כרמון, קניוק, שחר ואחרים. מטרתו של הקורס לעקוב הן אחר קווי הדמיון הדוריים המשותפים ליוצרים אלה והן אחר קווי הייחוד של כל יוצר בפני עצמו, וזאת על פי הסיפורים הקצרים המוקדמים שכל אחד מהם כתב. כיצד התמודדה הביקורת הספרותית עם יצירתם של אותם סופרים? כיצד הם ראו את עצמם על רקע הספרות הישראלית הצעירה? כיצד מייצגים סיפוריהם את השתנות הנורמות הספרותיות והתמורות שעברה הזהות הישראלית בעשור זה? הטענה שתיבדק במהלך הקורס היא שסופרי שנות השישים התעניינו בפרספקטיבות אשר נחשבו בעיני בני דור תש"ח כשוליות, והתמקדו במה שנחשב עד אז כשוליים מבחינת הייצוג הספרותי – נשים, עולים חדשים, ערבים.
06153230: השירה בשנות השישים: השפעת האקלים הספרותי על שלושה דורות 
ד"ר יוחאי אופנהיימר
סמ', 4 ש"ס
שנות השישים מסמנות צומת מעניין בתולדות השירה הישראלית. 1. בראשית העשור מתפרסם ספרו של נתן זך "שירים שונים" המבטא את הפואטיקה החדשה של חבורת "לקראת" בצורה המסכמת והמגובשת ביותר. 2. בשנים אלה מנסחים משוררים מבוגרים יותר השייכים לחבורת שלונסקי-אלתרמן את הפואטיקה שלהם, מתוך התמודדות עם האקלים הספרותי והתרבותי החדש (אלתרמן, רטוש, ישורון, גולדברג). 3. בשנים אלה קם גם דור ספרותי צעיר יותר בשירה העברית (ויזלטיר, וולך, שבתאי ואחרים) אשר מערער על הפואטיקה של זך ועמיחי ומציע רגישות ספרותית בלתי מוכרת. 
איבחון היחסים הבין-דוריים בתקופה קצרה זו הוא מטרת הסמינר.
חובות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה של שירה וטקסטים מחקריים, מבחן מסכם וכתיבת עבודה סמינריונית.
06154607: סדנה בביקורת שירה עכשווית 
ד"ר יוחאי אופנהיימר
סדנה לתואר שני, 2 ש'ס
במסגרת הסדנה נעסוק בז'אנר של כתיבת ביקורת שירה בעיתונות הספרותית (רצנזיה). נקרא מבחר מהביקורות שהתפרסמו בעיתונות על ספרי שירה שיצאו בשנים האחרונות. התלמידים יידרשו כמו כן לקרוא כמה מספרי השירה שפורסמו בשנים אלה ולהתנסות בעצמם בכתיבת ביקורות (5 במהלך הקורס).
קורס מבוא - מבוא לשירה
קורס המבוא לשירה יקנה מיומנות ראשונית בקריאה ובניתוח שירה, תוך דיון בשאלות של לשון, שפה דימויית על סוגיה השונים, מצלול ומקצב, חרוז ומבנה. השיעור ישלב קריאה במאמרי ביקורת עם הדגמה באמצעות שירים נבחרים מהשירה העברית והישראלית.
חובות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה של שירה ומאמרים, מבחן מסכם.
06152152:   מבוא למיסטיקה היהודית והסיפור הקבלי
פרופ' מיכל אורון
ש', 4 ש"ס
מטרת הקורס: הכרת מושגי יסוד במיסטיקה היהודית, הכרת המיסטיקה היהודית לזרמיה תוך עיון ביצירות מן הספרות המיסטית. 
מהלך הקורס: א. מושגי יסוד במיסטיקה היהודית לדורותיה והתפתחותם. ב. עיונים בסיפור הקצר במיסטיקה היהודית. ג. הסיפור הקצר במיסטיקה הקדומה: סיפוריהם של חסידי אשכנז; סיפורי ספר הזוהר; ספרות השבחים (שבחי הארי); סיפור מעשי שבתי  צבי; ד. הסיפור החסידי.
במהלך הקורס יקראו התלמידים יצירות מן הספרות העברית החדשה בהן ניכרת השפעתה של המיסטיקה היהודית , ומופיעים בהן מוטיבים ונושאים מיסטיים.
על התלמידים חלה חובת הקריאה של היצירות הספרותיות בהן יעסוק הקורס בנוסף לחומר הביבליוגרפי, שענינו  בתולדות המיסטיקה היהודית ונושאיה.
06152348: מיסטיקה וקולנוע
פרופ' מיכל אורון
שו"ת, 2 ש"ס
שיעור זה יעסוק בנושאים מרכזיים במיסטיקה היהודית והשפעתם על אמנות הקולנוע.
הקורס יתמקד בהצגת הנושאים המופיעים בתורת הקבלה, ועל הופעתם בסרטי קולנוע. בין הנושאים בהם יעסוק הקורס: 1. מיסטיקה ומאגיה. כוחות הקדושה מול כוחות הטומאה. 2. תורת הנפש הקבלית. 3. תורת הגלגול. 4. הדיבוק. גלגולו של מוטיב. 5. השינה והחלום. 6. תפישת המוות והחיים שלאחר המוות. האסכטולוגיה של הנפש.
רשימת הסרטים  אשר בהם יעסוק הקורס: הגולם;  האדונית והרוכל; רצח מן העבר; קו הדממה; הסיפור שאינו נגמר; חולית; הדיבוק.
חובות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה מלווה בחומר ביבליוגרפי, בחינה בסוף הקורס.
06151163: מאגיה, דמונולוגיה ורפואה: תופעת בעלי השם במיסטיקה היהודית
פרופ' מיכל אורון
ש',  2 ש"ס
הקורס יעסוק בתולדות המחשבה המאגית ביהדות  ותופעותיה בספרות ובחיים.
הנושאים המרכזיים שיעלו במהלך הקורס:
משמעות המושגים: מאגיה, דמונולוגיה, שדים , רוחות, מעשה כשפים, מעשה קסמים.
השפעות חיצוניות על התפישות המאגיות ביהדות בעת העתיקה. דמויות מיתיות וסיפוריהן במיתוסים של העמים השכנים בימי קדם. והופעתן בספרות חז"ל.
אשמדאי מלך השדים.
סמאל ממיתוס לסמל.
לילית: מסמל הנשיות והמיניות, לסמל ההרס המחלות  המלחמות והחורבן.
המלחמה ברע ובכוחותיו.
הרפואה העממית: סגולות וקמיעות.
'בעלי השם' .
מיסטיקה ומאגיה בזמן הזה.
חובות הקורס: השתתפות פעילה בשיעורים. קריאת חומר נלווה.  בחינה בסיום הקורס.
06153233: זיכרונות ילדות בקבוצות יהודיות וישראליות
ד"ר נילי אריה-ספיר
סמ', 4 ש"ס
במסגרת הסמינר נדון בזיכרונות ילדות של מידענים אשר חוו את ילדותם בסביבות יהודיות בגולה, בארץ-ישראל ובישראל.
נעסוק בזיכרונות המשקפים חוויות ילדות ממעגלי חיים שונים: מן המעגל המשפחתי, חבורות ילדים, מערכות חינוכיות , מקומות יישוב שונים (ערים, עיירות, מושבות, קיבוצים) ועוד. 
נבחן טקסטים של סיפורים אישיים וטקסטים המכילים ז'אנרים עממיים מסורתיים שונים שסופרו בתקופות ילדות ונותרו חלק מעולם חוויותיהם  של המידענים בהם נתרכז. כן נעסוק בסיפורים אישיים המתייחסים אל משחקי ילדות ואל טקסים שונים שהתקיימו בזמן הילדות, אם במסגרת משפחתית או במסגרת ציבורית יותר (כמו בית-ספר, החברה הקיבוצית ועוד).  
באמצעות עיסוק בזיכרונות נרצה לבדוק כיצד תופשים אינדיבידואלים וקולקטיבים את ילדותם היום . כן נשאל אם וכיצד מבטאים הזיכרונות מערכות זהותיות ומערכות ערכים, צרכים ומשאלות של  המידענים השונים.
תנאים מקדימים לשמיעת הסמינר: המבוא לאגדה ולספרות עממית. המבוא לתרבות הילד.
תלמידים שחסרים להם תנאים אלה ומעונינים ללמוד בסמינר מתבקשים לפנות למרצה.
06151106: מבוא לשירה העברית בימי הביניים
ד"ר טובה בארי
ש',  4 ש"ס
מטרת הקורס: סקירה כללית של תולדות השירה העברית בימי הביניים, קודש וחול, כפי שנתגבשה במרכזים השונים: בארץ ישראל, במזרח, בספרד ואיטליה.
מהלך הקורס: בשיעורים יידונו עניינים אלה: צמיחתה של השירה העברית בספרד וזיקתה אל מורשת השירה שקדמה לה בארץ ישראל ובמזרח. ייחודו של המרכז הספרדי הן בתחום שירת החול והן בתחום שירת הקודש. היצירה הספרותית בספרד הנוצרית (מהמאה השתים עשרה) על רקע השינוי החברתי של צרכני השירה. המקאמה העברית והסוגים הקרובים אליה. השפעות השירה העברית הספרדית על היצירה במרכזים שמחוץ לגבולות ספרד.
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאת חומר רקע (ביבליוגרפיה) ומבחן מסכם.
06154611:  שירת חול פייטנית במזרח ובמערב במאות העשירית והאחת עשרה
ד"ר טובה בארי
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
מטרת הקורס ומהלכו: הסמינר יעסוק בטקסטים הלא ליטורגיים ששרדו מיצירתם של משוררים עבריים במאות העשירית-האחת עשרה. ייסקרו קטעים משירי פולמוס כגון: השגות חיוי הבלכי ותשובות רב סעדיה גאון; שירי הפולמוס של רס"ג נגד הקראים ותשובות חכמי הקראים עליהם; שירי פולמוס סביב מנחם ודונש. נדון בשרידים משירי מוסר (משלי סעיד בן באבשאד, "המשלים הבלתי מחורזים"); שירים לימודיים (של ר' ניסי אלנהרואני, של בעלי המסורה, שיר האותיות לרס"ג); שירים ליריים (שירי יין קדומים, שירי זמר איטלקיים, שירי שבח של אברהם הבגדאדי ועוד); וכן פתיחות מליציות לאיגרות. ייעשה ניסיון לאפיין את היצירות האלו ולהעריך את חשיבותם מבחינה ז'אנרית, צורנית ולשונית ומצד התפיסה הפואטית המגולמת בהן.
דרישות הקורס: נוכחות סדירה והשתתפות פעילה בשיעורים. הגשת רפרט בכתב או בעל-פה.

06152362: מדוע זולגות הדמעות? תמורות בשירת הילדים ובצפנייה ממרים ילן שטקליס ועד יהונתן גפן
גב' עינת ברעם אשל
שו"ת, 2 ש"ס
שירת הילדים העברית שנכתבה במחצית השניה של המאה העשרים איננה נושא מטופח מבחינה מחקרית. זאת למרות היותה צומת לליבון סוגיות רבות ומגוונות - ספרותיות, חברתיות, אידיאולוגיות ותרבותיות. מטרתו של קורס זה היא לאפשר הצצה באחדות מן הסוגיות הללו. חלקן פואטיות, כגון תורת הז'אנרים של שירת הילדים, רכיביה הפרוזודיים ועולמה התמטי; אחרות תרבותיות, ובהן שאלת תפקידו של הטקסט השירי לִילדים ככלי אינפורמטיבי, אידיאולוגי וחינוכי.  
הנחת היסוד של הקורס מדגישה אפוא את התפיסה לפיה ספרות הילדים היא מערכת-בת המקיימת יחסי גומלין הדוקים עם שאר מערכות התרבות הסובבות אותה. יחסי הגומלין הללו ייבדקו במהלך הקורס באמצעות חתך רוחב (סינכרוני) ואורך (דיאכרוני) גם יחד. כלומר, בצד תחנות התבוננות ביוצרים נבחרים שפעלו במחצית השניה של המאה העשרים, ייבדק הרצף המתהווה של שירת הילדים העברית בתקופה זו וייבחנו תהליכי האימוץ והדחייה של המוסכמות השיריות והתרבותיות, שפרנסו ועיצבו אותו לאורך השנים. 
בין המשוררים שיילמדו: מרים ילן שטקליס, פניה ברגשטיין, לאה גולדברג, אהרון זאב, ע. הלל, יהונתן גפן, יהודה אטלס ונורית זרחי.  
דרישות הקורס: נוכחות והשתתפות פעילה בשיעורים, קריאת חומר ביבליוגרפי ובחינה מסכמת. 
06152401: ממרכזים למרכז: הספרות העברית בראשית המאה העשרים 
פרופ' נורית גוברין	
שו"ת, 4 ש"ס
הקורס מתאר את הספרות העברית בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה-20 כפי שהתפתחה במרכזים השונים במזרח אירופה (אודסה, ורשה) ולאחר מכן בארה"ב ובעיקר בארץ ישראל. המבוא מתאר את מצב ספרות העברית בראשית המאה ה-20, את קהל הקוראים ומצב הסופרים, ומנתח את התמורות שחלו בספרות בראשית המאה במעבר מספרות ההשכלה, דרך "המהלך החדש" לספרות התחייה והתהייה. תמורות  אלה באות לידי ביטוי בדמות "התלוש", ב"הקטנת השקף" בלשון, בפואטיקה ובנושאים. תשומת לב מיוחדת ניתנת לתיאור המעבר של המרכז הספרותי העברי ממזרח אירופה לארץ ישראל. הסופרים, שמבחר יצירותיהם נלמד בקורס, הם סופרי מופת של הספרות העברית החדשה. "הקלאסיקונים", ביניהם: מיכה-יוסף ברדיצ'בסקי, ש' בן-ציון, י"ד ברקוביץ, ג' שופמן, יוסף-חיים ברנר. 
דרישות הקורס: התלמידים מגישים במהלך הקורס עבודת-תרגיל בנושא "כתבי עת ספרותיים" ומשתתפים בסיור ב"גנזי מיכה יוסף" בחולון.

06154613:: בין ספרות למקרא
פרופ' נורית גוברין
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
מטרות הקורס ומהלכו: הכשרת חוקרים למחקר בספרות העברית לדורותיה.
הכרת התיאוריות והגישות השונות בנושא: המקרא כספרות: אמנות הסיפור המקראי, הקשרים והזיקות בין המקרא לספרות.
התמצאות בפרשנות המסורתית לדורותיה (מדרש ואגדה) בהבנתן של הדמויות והמצבים המקראיים.
הכרת דיעותיהם של סופרים עבריים בנושא: המקרא כספרות.
גלגוליהם של דמויות מן המקרא ומצבים מקראיים ביצירות הספרות העברית לדורותיה.
פרשנות ספרותית על-זמנית ואקטואלית לדמויות ומצבים מקראיים, בז'אנרים שונים בספרות העברית והישראלית.
תינתן הדרכה אישית וקבוצתית לכתיבת עבודות-תרגיל, עבודות סמינריוניות ועבודות-גמר.
דרישות הקורס: נוכחות חובה; לאחר הרצאות המבוא יתנהל הקורס על ידי משתתפיו; כל אחד מן המשתתפים יביא לפני חבריו את הנושאים שאותם בדק; השתתפות פעילה בשלוש עבודות תרגיל שתושמענה במהלך הקורס.
06151516:  יסודות הסיפורת
גב' עינת דגן
ת', 2 ש"ס 
מטרת הקורס: זהו תרגיל-נלווה לשיעור 'מבוא לסיפורת'. מטרתו לתמוך בדיוני השיעור ולהעשירם באמצעות 'קריאה צמודה' במבחר סיפורים קצרים מן הסיפורת העברית במאה העשרים. מטרת הקריאה ולהדגים ולתרגל את השימוש במושגי יסוד מתחום הפואטיקה התיאורית לצורך בניית תהליכי אינטרפרטציה של יצירת הסיפורת. 
מהלך הקורס: הקריאה בסיפורים תדגים את השימוש במושגים מתחום העלילה והמבנה, דמויות ודרכי עיצובן, מספרים לסוגיהם, דרכי מסירה וטכניקות סיפר ותהליך הקריאה. כמו כן תמחיש הקריאה בסיפורים את נחיצות השימוש במידע חוץ-ספרותי (ביוגרפי, היסטורי וכדומה) לצורך הבנתם השלימה. 
דרישות הקורס: חובת נוכחות. קריאה שוטפת משיעור לשיעור. כתיבת תרגילים במהלך הסמסטר. עמידה במבחן המעבר.
06153234: "עשני גיבור חיל": הסיפור המיליטריסטי לילדים 
גב' יעל דר-קליין
סמ'  4 ש"ס
בשנות הארבעים נכנס דגם ספרותי חדש לרפרטואר ספרות הילדים העברית, הסיפור המיליטריסטי לילדים. סיפור זה הציג לראשונה בתולדות ספרות הילדים העברית ילדים מארץ-ישראל הלוחמים באויב על הגנת המולדת. בתוך כך טושטשו המושגים "חזית" ו"עורף" ונכנסו לספרות הילדים מונחים חדשים כ"אויב", "אחוות לוחמים", ו"נפילה בקרב". 
הסיפור המיליטריסטי חייל את הילדים ושלח אותם לקרב בשתי רמות: ברמה הבדיונית, באמצעות סיפור עלילה על ילדים-חיילים המשתתפים במלחמה, וברמה האינדוקטרינרית, כאמצעי להכין את הקוראים לקראת השתתפותם בפועל במלחמה הלאומית העומדת בשער.
במהלך הסמינר נתחקה אחר התפתחותו המהירה של הסיפור המיליטריסטי לילדים, מפרוץ מלחמת העולם השנייה ועד שנות החמישים.  
דרישות הסמינר: קריאת שוטפת, הצגת רפראט וכתיבת עבודה סמינריונית.
06151514 : מבוא לסיפורת
פרופ' אבנר הולצמן
שו"ת, 2 ש"ס
מטרת הקורס: היכרות עם מושגי יסוד בתחום הפואטיקה התיאורית של הסיפורת; הדגמת תיפקודם של מושגים אלה ודרכי השימוש בהם במסגרת האינטרפרטציה של יצירת הפרוזה הבדיונית; הבנת הכפילות המייחדת את הסיפורת האמנותית בין מעמדה כייצוג של עולם לבין תכונותיה כמערכת אסתטית אוטונומית.
מהלך הקורס: הקורס ייפתח במבוא שיעלה הבחנות עקרוניות בדבר הקשר בין ספרות ומציאות, יסקור את הסוגים השונים של הסיפורת ויבחין בין עקרונות הספרות הריאליסטית לבין הסוגים הלא-ריאליסטיים השונים בסיפורת. המשכו של הקורס יתרכז סביב שלושה מוקדים: א. מושגי יסוד בתחום העלילה והמבנה (אירועים ודרכי קישורם, תבניות הסיפור, מוטיבים, תהליך הקריאה ברצף מול הקריאה ה'מרחבית'); ב. הדמות הספרותית ודרכי עיצובה (מושג הדמות, סוגי דמויות ותפקודן במרקם הכולל של היצירה, דרכי אפיון ישירות, עקיפות ומקבילות, דרכי העיצוב של חיי הנפש); ג. המספר ונקודת התצפית (סוגי מספרים, בין המספר לסופר, מושג המחבר המובלע, דרכי מיקוד, מהימנות ואי-מהימנות, דרכי הסיפר). במהלך הקורס יוארו במידת האפשר נושאים נוספים בתורת הפרוזה, כגון: עיצוב הזמן והמרחב, מרכיבי הסגנון הסיפורי, ועוד. השיעורים יתבססו על שילוב בין דיונים תיאורטיים לבין פירושים מדגימים של סיפורים קצרים מן הסיפורת העברית במאה העשרים. עיקר התירגול וההדגמה יתבצעו במסגרת התרגיל 'יסודות הסיפורת', שמהלכו יתואם עם מהלך השיעור.
דרישות הקורס: נוכחות סדירה בשעורים; עמידה בבחינת מעבר בסוף הסמסטר; קריאה מראש של הסיפורים שידונו בשעורים; היכרות עם כשמונה מאמרים תיאורטיים על-פי הנחיות המורה.
06152356: שישים שנות סיפורת ישראלית: דינמיקה אסתטית והקשרים  חברתיים        
פרופ' אבנר הולצמן
שו"ת, 2 ש"ס
מטרת הקורס: היכרות עם 'מפת' הסיפורת העברית בשישים השנים האחרונות, על חילופי הדורות, הנושאים והפואטיקות שהתחוללו בה; מיקוד תשומת הלב ביוצרים מרכזיים שבכתיבתם מתגלמות המגמות הבולטות בסיפורת הישראלית.
מהלך הקורס: הקורס מציע סקירה היסטורית של המהלכים העיקריים שעיצבו את פני הסיפורת העברית מאז תחילת שנות הארבעים של המאה העשרים, משעה שהופיעה הקבוצה הראשונה של סופרים שהם בני הארץ וחניכיה ('דור בארץ') ועד לסיפורת הנכתבת בשנים האחרונות בידי יוצרים שהם בשנות העשרים והשלושים לחייהם. הקורס יציג כמה מן הדמויות הבולטות שפעלו בזירת הסיפורת הישראלית לדורותיה (כגון: משה שמיר, אהרן מגד, א"ב יהושע, עמוס עוז, עמליה כהנא-כרמון, יהושע קנז, יעקב שבתאי, דויד גרוסמן, אורלי קסטל-בלום); את המאבקים הפואטיים המשמעותיים שהתחוללו בתקופה זו, ובמיוחד את התנודות בין נטיות ריאליסטיות ללא-ריאליסטיות; את האופן שבו המציאות הישראלית מזינה את הסיפורת ומשתקפת בה; את הדגמים הז'אנריים, התימטיים והאידיאולוגיים העיקריים המאפיינים סיפורת זו; וכן את טווח הסגנונות המשמשים בה. הקורס ישרטט את מפת הסיפורת הן על-פי קווי האורך – חילופי הדורות ועמם חילופי הדגמים ואופני הראייה – והן על-פי קווי הרוחב שלה, כלומר הנחות היסוד המשותפות והקשרים הבין-דוריים המתגלים בה במבט סינכרוני.
דרישות הקורס: קריאה של כשלושה רומנים, כארבעה קבצי סיפורים וכחמישה מאמרי ביקורת; נוכחות סדירה בשעורים; עמידה בבחינת מעבר בסוף הסמסטר.
06152351: פתאומית לעד : קווים לדמותה של האישה בשירה הישראלית
מר רפי וייכרט
שו"ת, 2 ש"ס
במסגרת הקורס ייבחן מגוון מייצג של דמויות נשים ומצבי יסוד הקשורים בדמות האישה וביחסים בין נשים לגברים בשירה שנכתבה בישראל בשישים השנים האחרונות. האישה הנערצת והאישה המוכה, האישה העורגת והאישה הנבגדת, האישה כמחוז כמיהה והאישה כחפץ, האישה הפסיבית והאישה הדינמית, האישה הבלתי מושגת והאישה שבבית, האישה כקורבן של אפליה חברתית ושל נסיבות פוליטיות והאישה כצומת של מחאה.
הקורס יציג את דמויות הנשים כפי שעוצבו בידי משוררות ומשוררים בשירים שזכו לקאנוניזציה וכן בשירים לא-קאנוניים. 
בין המשוררים שבשירתם נעסוק: נתן אלתרמן, אלכסנדר פן, יהודה עמיחי, דליה רביקוביץ', דוד אבידן, נתן זך, יונה וולך, מאיר ויזלטיר, רחל חלפי, מאיה בז'רנו, יצחק לאור, אהרן שבתאי ואחרים.
06152964:  "בעמק יפה בין הרים ושדות": ספרות הילדים של לאה גולדברג
ד"ר  עפרה יגלין
שו"ת, 2 ש"ס
"איה פלוטו" (גולדברג), "עלילות מיקי מהו" (שלונסקי) ו"מעשה בפ'א סופית" (אלתרמן), הן מבין היצירות הנדונות בקורס זה. אלתרמן, גולדברג ושלונסקי ראו עצמם, קודם לכל, כמשוררים שלא לילדים, אלא שכביאליק, טשרניחובסקי ושניאור לפניהם, נרתמו גם הם מטעמים היסטוריים ואישיים לפעולה בתחום ספרות הילדים. 
תוכנית הקורס מבקשת לגלות את פניהם האחרות של אלתרמן, גולדברג ושלונסקי, להשלמת הקריאה ביצירתם. תולדות ספרות הילדים הכללית, המודוס המחקרי של ספרות הילדים, נפש הילד ודרכי קליטתו, כל אלה אינם מענייניו הראשונים של קורס זה. דיוני הקורס מתרכזים בבעיות תיאורטיות, שביסודן תפישת הספרות כרב-מערכת דינאמית, ובקריאה, כלומר, בבעיות של אינטרפרטאציה ואינטרטקסטואליות.

06152367: יצירתו של חיים גורי  
ד"ר עפרה יגלין
שו"ת, 2 ש"ס 
כלל יצירת חיים גורי, מי שהעניק לתרבות ולשירה הישראלית את "שיר הרעות" מזה ואת "הנה מוטלות גופותינו" מזה, את הדיווחים ממשפט אייכמן מזה ואת הנובל "עסקת השוקולד" מזה; משורר וסופר בן דור הפלמ"ח, עיתונאי ומתעד (ברשימות ובקולנוע), היא עניינו של הקורס.
מלבד הקריאה בנובלה אחת וברשימות עת ועיתון, ייוחד רוב הזמן לשירה: חמישים ושלוש שנים מפרידות בין "פרחי אש", ספר ביכורי שירתו של חיים גורי, שראה אור בשנת 1949, לבין "מאוחרים", שראה אור זה עתה, וגילה שוב, ששירה זו, בעלת הייחוד האישי המובהק, מרובת הפנים והמגוונת פואטית, השואבת ממיטב היצירה העברית לדורותיה, מבטאת בה בעת את תו זמנה ומאורעותיו.

06152368: תחנות יסוד : שניאור, שמעוני, שטיינברג ושלום
ד"ר עפרה יגלין
שו"ת, 2 ש"ס
שלמה שניאור, יעקב שטיינברג, דוד שמעוני וש' שלום, ילידי הרבע האחרון של המאה ה19- וראשית המאה העשרים, הם מאבות שירתנו. פרקי שירתם – כל אחד מהם ודרכו הפיוטית -, הם מאבני היסוד של מגמות וזרמים בשירה העברית החדשה.
הקורס אשר אינו דורש כל ידיעה מוקדמת, מציע פגישה מסקרנת עם פרקי חייהם וקריאה בשיאי שירתם הבולטים, דוגמת: "האלמוני" של שניאור, "סונטות מבית הקפה" של שטיינברג, "ביער בחדרה" של שמעוני ו"און פן פלא" של שלום. 

06154612: "כמרגלית במשבצת": קובץ  הסיפורים  העברי בימי הביניים 
פרופ' עלי יסיף 
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
קבצי הסיפורים בספרות העברית של ימי הביניים הם התופעה הספרותית המעניינת ביותר שהתרחשה בסיפורת העברית של התקופה. קבצים אלה ליקטו חומר סיפורי מן המסורת היהודית הקדומה – ספרות חז"ל, מן הסיפורת העממית הכללית – בעיקר הערבית והאירופית, ואף יצרה סיפורת מקורית המבוססת על התרבות היהודית של התקופה. 
בקורס נקרא בקבצי הסיפורים העיקריים: "מדרש עשרת הדברות", "אלפא ביתא דבן-סירא", "מגילת אחימעץ", "חיבור יפה מן הישועה", "ספר המעשים", "ספר הזיכרונות", ועוד, ונבחן את המבנה הספרותי של הקובץ, את תכניו התרבותיים, את תפקידו החברתי, ואת מקורותיו בתרבות הכללית.
06153224: האם אפשר למות מאהבה? -  על מימושם של "קודים אבודים" בשירת האהבה העברית בימי הביניים
ד"ר חביבה ישי
סמ', 4 ש"ס
מימושן של יצירות ספרותיות כרוך תמיד באינטראקציה שבין הטקסט לבין הקורא. הקורא מקשר בין הפרטים שהטקסט נותן בידיו בהסתמך על מאגר הידיעות שלו. כאשר מדובר ביצירות שנכתבו לפני מאות שנים, ונקראות היום, חלק מן הנתונים, הסימנים, או הרמזים, שהיצירות מכוונות אליהם הם בבחינת "קודים אבודים". ננסה במהלך הקורס להכיר ולהרחיב את כשירותינו הספרותית כקוראים בני הזמן, שמנסים לממש שירים, שנכתבו לפני מאות שנים לקהל נמענים אחר. דרך מגוון רחב של טקסטים (מן המאה השמינית עד המאה השלוש-עשרה, בעברית ומתורגמים מערבית) נעיין בסוגייה בסוגת האהבה וניתן את הדעת על פשר כריכתן של המילים אהבה ומוות זו בזו. 
דרישות הקורס: הצגת רפראטים קצרים; קריאה שוטפת של חומר ביבליוגרפי; מבחן מסכם; חיבור סמינריוני.

06152831: שירה אחרי אושוויץ: ההקשר הישראלי
פרופ' דן לאור
שו"ת, 2 ש"ס
"לכתוב שירה אחרי אושוויץ זה מעשה ברברי" – קבע הוגה הדעות היהודי-גרמני תיאודור אדורנו בהרצאה משנת 1949. אמירה עמומה זו עוררה לא אחת את הוויכוח בדבר האפשרות/הלגיטימיות של כתיבת שירה, ואפילו ספרות בכלל, על השואה. ברם, מעבר לוויכוח העקרוני בנושא זה, העובדות שבשטח מוכיחות כי השירה הייתה והינה אחת מדרכי הייצוג העיקריים ל"אושוויץ", כממשות וכמטאפורה, והדברים תופשים לגבי מספר רב של ספרויות ולשונות. הוא הדין לגבי הספרות העברית, ובכלל זה זו שנכתבה בארץ: מאז ימי מלחמת העולם השנייה והשואה ועד עצם ימינו אלה נוצרה כאן שירה בהיקף עצום ובאיכות מרשימה שעניינה שואת יהודי אירופה. בין הכותבים הבולטים – אורי צבי גרינברג, נתן אלתרמן, אמיר גלבֹּע, אבא קובנר, חיים גורי, אבות ישורון, דן פגיס ועודד פלד. במסגרת שיעור זה יוצגו חלקים מרכזיים מתוך הקורפוס הזה, תוך בחינת מקומה ומשמעותה של השירה בהקשר הכולל של ייצוגי השואה בשיח הישראלי. 

06153232: הכתיבה או החיים: מגבלות הייצוג של השואה 
ד"ר איריס מילנר
סמ', 4 ש"ס
בספרו הכתיבה או החיים משחזר הסופר חורחה סמפרון את הקושי העצום שהיה כרוך, מבחינתו,  בכתיבה על שהותו בבוכנוולד. הכתיבה – שאותה חווה, בעת ובעונה אחת, כבלתי אפשרית אבל גם הכרחית, עמדה לגבות ממנו "מחיר מופקע" – את מחיר חייו. לעומתו מתאר פרימו לוי את הכתיבה כתהליך של החלמה וריפוי. על בסיס התייחסויות קוטביות אלו ידון הסמינר בטקסטים אוטוביוגרפיים של סמפרון, אמרי, לוי, פרק, פינק, ק.צטניק, אפלפלד ואחרים. ייבחנו בו, בין השאר, אופני העיבוד של הטראומה לטקסט ספרותי, מנגנוני העיצוב וההרחקה אשר להם כפוף עיבוד זה, היחס שבין "עדות" ליצירת ספרות ו"מגבלות הייצוג" של העדות, וכן מושג "התיקון האמנותי" והרלוונטיות שלו לכתיבתה של טראומה  בכלל ושל טראומת השואה בפרט. 
06152358: מלחמת המפרץ והספרות הישראלית: טילים, תהילים ותילי תילים של מילים
מר עודד מנדה-לוי
שו"ת, 2 ש"ס
באמצע ינואר 1991, עם נפילתם של ראשוני טילי ה'סקאד' בישראל, ובמיוחד בבטנה הרכה -במטרופולין של תל-אביב, מצאה עצמה החברה הישראלית במצב חדש ובלתי מוכר לה עד כה. בעוד העולם במלחמה, הרי שכאן איש לא יצא לקרב. קריאות 'אחרי', אם נשמעו, מטרתן לא הייתה לכבוש יעד מבוצר, אלא לחבוש מסכות אב"כ תוך התגוננות מהירה בחדר האטום. הפאסיביות ניכרה בטשטוש המושגים 'חזית' ו'עורף', והפיכתם, כשהם שלובים זה בזה, ליחידה פסיכו-מרחבית אחת. מצב זה אופיין בביטוי מודגש של משפחתיות וחלוקת תפקידים שוויונית יותר בנטל ההתגוננות הפיזי והפסיכולוגי. בכך ניתץ, למעשה, המודל המוכר של גברים מגויסים ולוחמים בחזית (בד"כ הרחק מן הבית), ונשים וילדים בעמדת ציפייה פאסיבית בבתים. 
מצב הלחץ, החרדה וחוסר הודאות היה גורם מרכזי ששלט במלחמת המפרץ ויצר נטייה להאחדה מחשבתית וזהות התנהגותית למרות הפערים הפוליטיים.
נדמה כי במלחמת המפרץ המרחק בין החדר האטום לשולחן הכתיבה היה קצר ביותר. בין אמצע ינואר 1991 לראשית אפריל – במשך כחודשיים וחצי, פורסמו בעיקר במוספים הספרותיים עשרות שירים המתארים את חווית המלחמה. שירים נוספים שנכתבו בימי המלחמה והופיעו בשלבים מאוחרים יותר בספרים, העמידו את מספרם על הרבה יותר ממאה. כמו כן הופיעו במשך השנים יצירות סיפורת, ספרות ילדים ואף מספר מחזות שהעמידו את מלחמת המפרץ כתמה מרכזית. 
הקורס יעסוק במבחר מתוך יצירות הספרות (שירה, סיפורת לסוגיה, מחזה) מפרספקטיבה תרבותית, בעיקר, תוך שחזור ובחינה של המערכות הנרטיביות הרלוונטיות. 
דרישות הקורס: קריאה משיעור לשיעור של יצירות ספרות וטקסטים עיוניים. נוכחות ובחינה מסכמת.
06152959: מושגי יסוד בביקורת הספרות
פרופ' חנה נוה
שו"ת, 2 ש"ס
מטרת הקורס ומהלכו: הקורס יציג את התורות המרכזיות של המאה העשרים, שמציעות שיטת מחשבה ביקורתית להבנת מהותו, מעמדו, תפקודו ומגבלותיו של הטקסט הספרותי. הקורס יעסוק ביחסים בין ייצוג ומציאות, כפי שהובנו בשיטות מחשבה שונות; ביחסים בין היוצר, היצירה והנמען – בהקשר של תקשורת ושל אסתטיקה; בקשר בין ספרות ובין אידיאולוגיה, פוליטיקה, חברה; בתפקידה של הספרות בהבניית תרבות; במאבק סביב הקאנון ובמהלכים ספרותיים חתרניים נגד הקאנון; בשאלות מקוריות, אינטרטקסטואליות, ורב-קוליות; בתורת הז'אנרים ועוד. כל אלה יידונו באמצעות סידרה של מושגים ביקורתיים, שיחשפו את השאלות המרכזיות המעסיקות את תורות בזמננו, ואת המבקרים וההוגים של תורות אלה...
דרישות הקורס: נוכחות סדירה בהרצאות, קריאה שוטפת של חומר נילווה, כתיבת עבודת ביניים במהלך הקורס, בחינת סיום.
06154604: חולשה וכוח בקשר בין המינים: קריאה ביקורתית
פרופ' חנה נוה
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
הסמינריון יעסוק בתיאוריות של מגדר [גבריות/נשיות ועוד] כדי לעמוד על מידת ההבניה של הזהות המגדרית על בסיס זיקתה לכוח בהקשרים שונים: משפחה, חברה, לאום – ומוסדותיהם. הסמינריון יעסוק גם בקשר של כל אלה לתיאוריות של הדמות הסיפורית לסוגיה ולתפישות סטריאוטיפיות של דמויות ספרותיות. הסמינריון גם ילמד תיאוריות של קריאה ביקורתית, תוך הדגשת תיאוריות פמיניסטיות ופוסט-קולוניאליסטיות ותוך אימון בפרקטיקות שלהן.
בקריאה ביקורתית יוצגו האפשרויות השונות לפרש את היחסים בין המינים במבחר יצירות ספרות, מן הספרות העברית של מאה השנים האחרונות, כדי לעמוד על חשיבות מיקומו האידיאולוגי, האתי והמגדרי של הקורא כפרשן.
06151516:  יסודות הסיפורת
גב' אילנה סובל
ת', 2 ש"ס 
מטרת הקורס: זהו תרגיל-נלווה לשיעור 'מבוא לסיפורת'. מטרתו לתמוך בדיוני השיעור ולהעשירם באמצעות 'קריאה צמודה' במבחר סיפורים קצרים מן הסיפורת העברית במאה העשרים. מטרת הקריאה ולהדגים ולתרגל את השימוש במושגי יסוד מתחום הפואטיקה התיאורית לצורך בניית תהליכי אינטרפרטציה של יצירת הסיפורת. 
מהלך הקורס: הקריאה בסיפורים תדגים את השימוש במושגים מתחום העלילה והמבנה, דמויות ודרכי עיצובן, מספרים לסוגיהם, דרכי מסירה וטכניקות סיפר ותהליך הקריאה. כמו כן תמחיש הקריאה בסיפורים את נחיצות השימוש במידע חוץ-ספרותי (ביוגרפי, היסטורי וכדומה) לצורך הבנתם השלימה. 
דרישות הקורס: חובת נוכחות. קריאה שוטפת משיעור לשיעור. כתיבת תרגילים במהלך הסמסטר. עמידה במבחן המעבר.

06152345: החוויה הדתית: יסודות רעיוניים ועיצובם הלשוני (עיון בשירי קודש עבריים מימי הביניים)
גב' עידית עינת-נוב 
שו"ת, 2 ש"ס
דיונים בתחום הפילוסופיה של הדת משייכים את החוויה הדתית אל הקטגוריה של ה"בלתי ניתן להבעה"; החוויה הדתית מתאפיינת ביסודות עמומים ואי-ראציונאליים, אשר אינם יכולים להתמצות בכלים המושגיים והרציונאליים של הלשון. עם זאת, המעיין בשירי קודש עבריים מספרד ייווכח שאותו "בלתי ניתן להבעה" מובע בכל זאת, ובדרכים הרבה. מכאן, באורח פרדוקסאלי, ניתן להגדיר את עיסוקו של הקורס כדיון בשלל דרכי ההבעה אשר נועדו  להביע את הבלתי ניתן להבעה.
הקורס יציג אבחנות מרכזיות שנעשו בתחום הפילוסופיה של הדת בסוגיית החוויה הדתית, יסודותיה, היבטיה וגווניה. בתוך קריאה בטקסטים נבחרים משירת הקודש העברית של ספרד, נעמוד על מציאותם של הרעיונות הפילוסופיים המבטאים את החוויה הדתית, ובעיקר – על דרכי העיצוב הלשוני-הפואטי של הרעיונות הללו: השימוש בדימויים מסוימים, במבנים לוגיים-תחביריים דומיננטיים, ובתחבולות לשוניות ואומנותיות אחרות. 
חלק חשוב של הדיונים יתמקד בהיבט הז'אנרי של העיצוב הפואטי של החוויה הדתית. תוצג התפיסה הסטרוקטורליסטית של הז'אנר כמערכת של הנחיות המשפיעות על תגובתו של הקורא לטקסט. מהיבט זה יועלו לדיון, בין השאר, הגורמים הבאים: 1. הנטייה הז'אנרית להתמקד בהיבט מסוים של החוויה הדתית, ולהעדיפו על פני היבטים אחרים. 2. הערך המשתנה של אותם היסודות הרעיוניים, בהיכנסם אל תוך מסגרות ז'אנריות שונות. 3. ההשפעה שיש לשיוך הז'אנרי על תגובתו של הקורא אל הטקסט (=על תהליך הקריאה ועל האינטרפרטציה). 4. אופיה הַמִּשְׁתַּנֶּה של סיטואציית הדיבור בשירים המשתייכים לז'אנרים שונים, והשלכותיו על הקריאה בטקסט הבודד.                                                         
06154532: חדוות ההשוואה: התיאוריה, המתודולוגיה והטכניקה של ההשוואה בחקר השירה העברית  
פרופ' בעז ערפלי         
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
בסמינריון אבקש להציג ולבדוק לפרטיה את התיאוריה, המתודולוגיה והטכניקה של ההשוואה בחקר הספרות, בו היא ממלאת תפקיד מרכזי. בסמינריון תיבדק ותידון הפעילות הזאת כשלעצמה לגילומיה וגילוייה בתחומי הביקורת והמחקר השונים, וכן תיבחן התיאוריה שביסוד פעילות זו, תיאוריה שהיא בתחומים האלה, בדרך כלל, יותר "אילמת" ממפורשת. השוואות, גלויות או סמויות, הן הבסיס העיקרי להבחנה בייחוד של טקסט או של משורר ביחס לטקסטים או למשוררים אחרים, אך גם, כביכול להיפך, לזיהוי אסכולה, תנועה ותקופה בתולדות הספרות. בלעדיה אי אפשר לתאר השפעות ספרותיות, או זיקות אינטרטקסטואליות, גם לא מרידות ספרותיות. ביכולת להפעיל באופן חד אבל מורכב את המכשיר הזה תלויים במידה יתירה הישגיו של חוקר הספרות ומבקר הספרות וכמובן, של ההיסטוריון של הספרות. בסמינריון ננסה לברר את מושג ההשוואה, את דרכי השימוש והשימוש לרעה הנעשים בו, נלמד לנצל אותו ניצול מעודן ומאוזן ובעבודות הסמינריוניות ניישם מה שלמדנו על יצירות, יוצרים ותחומים שונים, כפי שיזדמנו לנו ו/או כפי שנבחר.
חובות התלמידים: השתתפות פעילה; רפרטים, עבודות סמינריוניות. 
06152352: דרכים בפרשנות השירה: המקרה של שמחת עניים
פרופ' בעז ערפלי
שו"ת, 2 ש"ס 
שמחת עניים (1941), הפואמה המרכזית של נתן אלתרמן נחשבת מאז הופעתה לאחת מיצירות המופת של המשורר ושל השירה העברית החדשה בכלל. גם מן היצירות הקשות והחידתיות שביניהן. באינטרפרטאציות המלאות והחלקיות שנכתבו ליצירה זו מתגלות דרכי מגוונות של פרשנות, אולי גם של טעויות והטעיות בפרשנות. בשל הגיוון של מקורותיה (מקרא, בלדה של ימי הביניים, מודרניזם), נושאיה (מוסריים, קיומיים, אישיים ואף ארוטיים), זיקותיה לנסיבות ההיסטוריות, הלאומיות והאוניברסליות שבתוכן נכתבה והימנעותה העקשנית מכל דיבור או רמז מפורש למשמעות כוללת המאפשרת אינטרפרטאציה ואינטגרציה של כל הגורמים האלה – היא ניתנת לפירושים שונים ומאפשרת לקוראיה לדרוש אותה ולהטות אותה לחפצם. כל הדברים הללו עושים את היצירה המרתקת הזאת למקרה מבחן מצוין להתמודדות עם שאלות תיאורטיות ומתודולוגיות של תיאור ואינטרפרטאציה. בשיעור נדון בשמחת עניים כשלעצמה, נבחן את הפרשנויות השונות לה, זו לעומת זו, ונפרוש את מכלול השיקולים התיאורטיים לדיון בהן, ועד כמה שהדבר אפשרי –  להכרעה ביניהן.
דרישות מוקדמות: שיעור ותרגיל ביסודות השירה העברית.
חובות התלמידים:  השתתפות בשיעורים; קריאת חומר ביבליוגראפי מלווה, בחינת סיום.
06153228: יסודות רליגיוזיים בשירת אמיר גלבוע וזלדה 
ד"ר לילי רתוק
סמ', 4 ש"ס
הסמינריון יעסוק בשירתם של שני משוררים, שהיסוד הרליגיוזי תופס מקום חשוב בשירתם. במהלכו תיבחן מהותה של הרליגיוזיות בשירה, ואופני התגלמותה בעולמם של יוצרת דתייה ויוצר שאינו דתי.
דרישות הקורס: היכרות מעמיקה עם שירתם של זלדה וגלבוע, שתיבחן באמצע הקורס. הבחינה תכלול גם מאמרים על שירתם ועל הרליגיוזיות: נוכחות והשתתפות פעילה בדיון וכתיבת עבודה סמינריונית על הרליגיוזיות ביצירתו של יוצר/ת ישראלי/ת.
06153229: מגעים בין ספרות וצילום
ד"ר לילי רתוק
סמ' 4 ש"ס
הסמינריון יתמקד בטקסטים ספרותיים בתוכם מתקיימים מגעים בין ספרות לצילום. במהלכו תיבחן מהותם של מגעים אלה ותרומתם לחדשנותה של היצירה.
דרישות הקורס: קריאה של מאמרים תיאורטיים (רובם באנגלית) והגשת רפראט על אחד מהם. וכן, נוכחות והשתתפות פעילה בדיון, בחינה ועבודה סמינריונית. הבחינה על המאמרים תתקיים באמצע הקורס. לכן, יש לקרוא תוך שבועיים מתחילתו את ספריהם של סוזן זונטג "הצילום כראי התקופה" ורולן בארת "מחשבות על הצילום".
לא יוכלו להשתתף בסמינריון סטודנטים שלמדו קורס זה כשיעור

סמסטר ב
06151511: מבוא לשירה
ד"ר יוחאי אופנהיימר
ש', 2 ש"ס
קורס המבוא לשירה יקנה מיומנות ראשונית בקריאה ובניתוח שירה, תוך דיון בשאלות של לשון, שפה דימויית על סוגיה השונים, מצלול ומקצב, חרוז ומבנה. השיעור ישלב קריאה במאמרי ביקורת עם הדגמה באמצעות שירים נבחרים מהשירה העברית והישראלית.
חובות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה של שירה ומאמרים, מבחן מסכם.
06154616:  התיאוריה הפוסט-קולוניאלית ויחסי יהודים ערבים בסיפורת העברית
ד"ר יוחאי אופנהיימר
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
התיאוריה הקרויה פוסט-קולוניאלית ראשיתה בספרו של אדוארד סעיד "אוריינטליזם" (1978). בכוונתי לקרוא את התיאוריה של סעיד ולראות את זיקתה למושג השיח והכוח של מישל פוקו, לעמוד על עיקרי הביקורת שהופנתה כלפי ספרו של סעיד על ידי תיאורטיקנים כמו הומי באבא ואייג'ז אחמד, מצד אחד וגיאטרי ספיבק מצד אחר. הקריאה בטקסטים אלה אמורה להבהיר מושגים מרכזיים (כמו סטריוטיפ, קולוניאליזם, אמביוולנטיות, פנטזיה קולוניאלית ותשוקה, חיקוי, חתרנות, הגמוניה, זהות, ועוד) אשר מסייעים להבין את עמדותיהם השונות של טקסטים מרכזיים בסיפורת העברית והישראלית ביחס לשאלה הערבית.
חובות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה של סיפורת וטקסטים מחקריים, מבחן מסכם וכתיבת עבודה סמינריונית.
06153225: סיפור ושורשו – יסודות מיסטיים בספרות העברית החדשה 
פרופ' מיכל אורון
סמ', 4 ש"ס
הסמינריון יעסוק ביצירות מן הספרות העברית החדשה אשר יונקות מן המקורות הקדומים של התרבות היהודית (תוך הדגשת השפעת המיסטיקה היהודית על הספרות העברית החדשה).
חובות הקורס: השתתפות פעילה.
קריאה שוטפת של היצירות הספרותיות בהן ידון הקורס. בחינה במהלך הקורס על חומר ביבליוגרפי.
עבודה סמינריונית.
06154609: חסידים מתנגדים ומשכילים בספרות העברית החדשה, עיון ביצירותיהם של חיים הזז, שמואל יוסף עגנון ומרטין בובר
פרופ' מיכל אורון
סמ' לתואר שני,  4 ש"ס
הסמינריון יעסוק בהדי המאבקים בין החסידים המתנגדים והמשכילים וביטויים בספרות העברית החדשה. במרכז הסמינריון ייערך מחקר ועיון משותף ביצירותיהם של הסופרים הבאים: ש"י עגנון, חיים הזז, מרטין בובר.
חובות הסמינריון: השתתפות פעילה, קריאה שוטפת של היצירות, קריאת חומר ביבליוגרפי, הגשת רפרטים בכתב או בע"פ.
עבודה סמינריונית (לפי בחירת התלמיד/ה) 
06152349: סיפורי נשים בזיקה בין-דורית: מסורות נשים ומעברן מדור לדור 
ד"ר  נילי אריה-ספיר 
שו"ת, 2 ש"ס
במסגרת השיעור נדון בטקסטים ספרותיים עממיים המתרכזים בעולם הנשי ומשדרים מסרים בין דורות של נשים. אלה עשויים להיות מסרים המתייחסים להתנהגות הנשית, ליחסים בין נשים לגברים בכלל ובמסגרת המשפחתית בפרט ולמקומה של האישה במסגרת המשפחתית.
הטקסטים ייצגו ז'אנרים ספרותיים עממיים שונים, כמו המעשייה, האגדה, האקסמפלום, הנובלה, המשל, הפתגם ועוד. נדון בהם תוך תרגול אינטנסיבי של כלי הניתוח השונים של הספרות העממית.

06152224: השירה העברית בארץ ישראל בתקופה הביזנטית
ד"ר טובה בארי
שו"ת, 2 ש"ס
מטרת הקורס ומהלכו: גילויה של גניזת קהיר לפני למעלה ממאה שנה וחשיפת אוצרות כתבי היד הטמונים בה, החזירה לאומה יצירות ויוצרים עלומים שמוצאם מארץ ישראל הביזנטית (עד אמצע המאה השביעית לערך). השירים שנשתמרו מתקופה זו שייכים ברובם לתחום שירי הקודש, הפיוט. יצירות אלו נועדו לעטר את תפילתו של החזן בפני ציבור המתפללים בבית הכנסת. מטרת הקורס להפגיש את הסטודנטים עם חטיבה נכבדה זו בתולדות השירה העברית הקדומה שהגיעה להישגים אומנותיים מרשימים. במהלך הקורס נקרא יצירות נבחרות משל יוסי בן יוסי, יניי, אלעזר בירבי קליר ואחרים ונעמוד על מאפייניהן בתחומי הסגנון, הצורה והתוכן.
דרישות הקורס: נוכחות שוטפת והשתתפות פעילה בשיעורים. קריאת חומר ביבליוגרפי והכנת טקסטים לדיון בכיתה. מבחן מסכם בסיום הקורס.
06153222: ארץ ישראל בשירתו של יהודה הלוי
ד"ר טובה בארי
סמ', 4 ש"ס
מטרת הקורס ומהלכו: הסמינר יתמקד בשיריו של יהודה הלוי המתייחסים אל תוכנית עלייתו לארץ ישראל. נעקוב אחרי נושא ארץ ישראל בשירי החול והקודש של המשורר: בשירי המסע, בשירי ציון שלו ובשירים שחיבר במצרים. בשיעורים ייבדקו הזיקות בין השירים הללו והפרקים המקבילים בספר הכוזרי. הדיון יתבסס גם על איגרות מהגניזה המספרות בעלייתו של יהודה הלוי לארץ ישראל.
דרישות הקורס: נוכחות והשתתפות פעילה בשיעורים; הגשת עבודת רפרט במהלך הקורס; בחינה מסכמת וכתיבת עבודה סמינריונית. נושא העבודה טעון אישור המורה.
06154402: קריאה בכתבי יד עבריים
ד"ר טובה בארי
סדנה לתואר שני, 2 ש"ס
מטרת הקורס ומהלכו: עיון בכתבי יד עבריים קדומים בעיקר מן הגניזה הקהירית; צעדים ראשונים בפליאוגרפיה וקודיקולוגיה עברית; שיטות בפיענוח שירים ודרכי שיחזור של תבניותיהם; לימוד שיטות ההדרה מדעית של טקסטים ועיצוב אפרט ביקורתי. הסדנה כוללת עבודה מעשית על פי הצילומים מכתבי היד המקוריים, וכן ביקור במכוני מחקר באוניברסיטה העברית בירושלים.
06151513: יסודות השירה
גב' עינת ברעם-אשל
ת', 2 ש"ס
מטרת הקורס: זהו תרגיל מלווה לשיעור "מבוא לשירה". מטרתו לתמוך בדיוני השיעור ולהעשירם באמצעות 'קריאה צמודה' במספר מצומצם אך נבחר של שירים מן השירה העברית במאה העשרים. מטרת הקריאה להדגים ולתרגל הלכה למעשה את השימוש במושגי-היסוד מתחום הפואטיקה התיאורית, לצורך בניית תהליכי אינטרפרטציה של שיר. 
מהלך הקורס: יחידותיו העיקריות של התרגיל תתמקדנה בהיבטים מרכזיים של תורת השיר ושל תיאור השיר, תוך העמדת מתודולוגיה שיטתית ותפיסה כוללת של פירוש. 
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים. קריאה משיעור לשיעור. כתיבת תרגילים. 
06151414:  פרוזודיה
גב' עינת ברעם-אשל
שו"ת, 2 ש"ס 
מטרת הקורס ומהלכו: תרגיל העוסק בבחינת התפתחותו של המרקם הריתמי בשירה העברית (במשקל, בקצב, במצלול, בחרוז ובבית השירי), בסוגיית המעבר לשיטה הטוני-סילאבית (בהברה האשכנזית ובהברה הספרדית) ובהיגיון המבנה של השירה העברית ה"צעירה". 
מטרת התרגיל היא להביא את הלומד בו לכלל שליטה באיתורן של סכמות מבניות. 
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאת מאמרים, הגשת חמש עבודות תרגיל והשתתפות בבחינה.

06152401: ממרכזים למרכז: הסיפורת העברית בראשית המאה העשרים 
פרופ' נורית גוברין
ש', 4 ש"ס 
מטרת הקורס ומהלכו: קורס יסוד המתאר את הספרות העברית בסוף המאה ה-19 ובראשית המאה ה20-, כפי שהתפתחה במרכזים השונים במזרח אירופה (אודסה, ורשה) ולאחר מכן בארה"ב ובעיקר בארץ ישראל. המבוא מתאר את מצב הספרות העברית בראשית המאה  ה-20, את קהל הקוראים ומצב הסופרים ומנתח את התמורות שחלו בספרות בראשית המאה במעבר מספרות ההשכלה, דרך "המהלך החדש" לספרות התחייה והתהייה. תמורות אלה באות לידי ביטוי בדמות "התלוש", ב"הקטנת השקף" בלשון, בפואטיקה ובנושאים. תשומת לב מיוחדת ניתנת לתיאור המעבר של המרכז הספרותי העברי ממזרח אירופה לארץ ישראל. הסופרים, שמבחר יצירותיהם נלמד בקורס, הם סופרי מופת של הספרות העברית החדשה. "הקלאסיקונים", ביניהם: מיכה-יוסף ברדיצ'בסקי, ש. בן-ציון, י"ד ברקוביץ, ג. שופמן, יוסף-חיים ברנר. 
דרישות הקורס: התלמידים מגישים במהלך הקורס עבודת-תרגיל בנושא "כתבי עת ספרותיים" ומשתתפים בסיור ב"גנזי מיכה יוסף" בחולון.
06152961: מסיפור של שואה לסיפור של לקח: תהליך הלאמת סיפור השואה לילדים בשנים 1955-1945
גב' יעל דר-קליין
ש', 2 ש"ס
ספרות הילדים העברית שנכתבה בארץ-ישראל בזמן מלחמת העולם השנייה סיפרה סיפור ייחודי על  השואה. למעשה, כבר בראשית המלחמה, עוד לפני שליישוב הגיעו ידיעות רשמיות על רצח היהודים השיטתי המתרחש באירופה, החל להישמע בספרות הילדים נרטיב חדש, שתיאר זיקה חדשה בין צעירי ארץ-ישראל ליהדות הגולה שבמצר. נרטיב זה ערער לראשונה בתולדות ספרות הילדים העברית על הקוד החינוכי-אידאולוגי שולל הגולה, שהיה קוד מכונן בספרות הילדים הארץ-ישראלית מתחילתה. תחת זאת סופר סיפור אמפתי של דאגה, השתתפות בצער, קינה ואף הכאה על חטא. 
סיפור השואה לילדים, כפי שסופר בעת התרחשותה,  נזנח רובו ככולו לקראת קום המדינה, ואת מקומו תפס סיפור של לקח הלאומי. במסגרת הקורס נבחן את  אופיו של סיפור השואה ואת השינויים הניכרים שחלו בו עם הקמת המדינה.  
דרישות הקורס: קריאת מאמרים וטקסטים ספרותיים; כתיבת עבודה מסכמת. 
06152961: מהי ספרות ילדים טובה? -סדנה לביקורת ספרי ילדים
גב' יעל דר-קליין
שו"ת, 2 ש"ס
ספרות הילדים נשפטת תדיר בידי מי שאינם קהל היעד שלה, המבוגרים. במהלך הסדנה נסקור את מגוון הקריטריונים שבאמצעותם מבוגרים שופטים ספריות לילדים. באמצעות בחינת ספרים חדשים לילדים, שטרם נשפטו וקוטלגו, נתרגל מגוון אפשרויות של שיפוט והערכה.
דרישות הקורס: תרגילים שוטפים וקריאת מאמרים; כתיבת עבודה מסכמת.    
06154614: העיירה היהודית – בין זיכרון לדימוי
פרופ' אבנר הולצמן
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס 
חיי היהודים בעיירות מזרח-אירופה שימשו נושא לספרות אוטוביוגרפית ובלטריסטית עצומת היקף ביידיש ובעברית, שתיעדה את אורחות חייהם ובנתה דימויים וייצוגים מגוונים של העיירה היהודית על יסודות הקבע שבה ועל תהליכי התמורה ששינו את פניה בחלוף הזמנים. הסמינר המוצע בזה יבחן מיגוון של יצירות מספרות הזיכרונות ומן הספרות היפה, שנכתבו מאמצע המאה התשע-עשרה ואילך ומעמידות דיוקנאות קונקרטיים שונים ומגוונים של עיירות ממשיות ובדויות במחוזות השונים של מזרח-אירופה, מפולין-ליטא עד אוקראינה ומגליציה ועד בסרביה. במרכז דיוני הסמינר תעמוד השאלה: מה בין דיוקנה של העיירה כמהות ריאלית-היסטורית, כפי שהיא עולה מספרות הזיכרונות האוטוביוגרפית, לבין עיצובה של העיירה כקונסטרוקציה בדיונית מיתולוגית בספרות היפה? 
מן היוצרים שכתביהם יידונו בסמינר:
בספרות היפה: י"ל גורדון, ר"א ברודס, מנדלי מוכר ספרים, י"ל פרץ, שלום עליכם, מ"י ברדיצ'בסקי, י"ד ברקוביץ, דבורה בארון, חיים הזז, יצחק אורפז.
בספרות הזיכרונות: יחזקאל קוטיק, חיים צ'מרינסקי, שמריהו לוין, זלמן שזר, שלמה ביקל, דב סדן. 
דרישות הקורס: נוכחות סדירה וקריאה שוטפת משיעור לשיעור; הגשת שתי עבודות-תרגיל קצרות בכתב. למעונינים לכתוב עבודה סמינריונית תינתן הדרכה אישית.
06152359: "זרות בבית" בין  מיגדר ללאומיות
גב' רוני הלפרן
שו"ת, 2 ש"ס
מעשה כינונה של הסובייקטיביות מתקיים בתוך הקשרים של מיגדר, לאום, דת, עדה, גזע וצבע. הנחת העבודה בקורס זה היא כי ההצטלבות בין הרכיבים השונים של הזהות מייצרת עמדות סובייקט שונות ומגוונות.
שיעור זה יבקש לבחון יצירה נשית עברית וישראלית המתקיימת במתח שבין שיח הלאומיות והשיח המיגדרי, והמרפררת אליו.
איזה מקום ניתן לאישה במסגרת הדיון על הבית הלאומי? כיצד נושאות ונותנות הנשים הכותבות עם מיקום זה? באילו אופנים מגויס הקול האימהי כדי לערער על גיוס גופו של הבן לשירות האומה? מה משמעות החוויה של נשיות מזרחית במרחב הציוני?
שאלות אלה ואחרות יבחנו מול מבחר טקסטים (שירה ופרוזה) מספרות הנשים העברית הישראלית החל מדבורה בארון ואנדה עמיר ועד לרונית מטלון ודורית רביניאן.
06151513: יסודות השירה
מר רפי וייכרט
ת', 2 ש"ס
מטרת הקורס: זהו תרגיל מלווה לשיעור "מבוא לשירה". מטרתו לתמוך בדיוני השיעור ולהעשירם באמצעות 'קריאה צמודה' במספר מצומצם אך נבחר של שירים מן השירה העברית במאה העשרים. מטרת הקריאה להדגים ולתרגל הלכה למעשה את השימוש במושגי-היסוד מתחום הפואטיקה התיאורית, לצורך בניית תהליכי אינטרפרטציה של שיר. 
מהלך הקורס: יחידותיו העיקריות של התרגיל תתמקדנה בהיבטים מרכזיים של תורת השיר ושל תיאור השיר, תוך העמדת מתודולוגיה שיטתית ותפיסה כוללת של פירוש. 
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים. קריאה משיעור לשיעור. כתיבת תרגילים. 
06152366: "באושר ובעושר" – מלאכת המחשבת של המעשייה האמנותית
גב' לימור וייסמן
שו"ת, 2 ש"ס
תיאור הקורס: סופרים רבים, מהנס כריסטיאן אנדרסן ועד חיים נחמן ביאליק, כתבו מעשיות אמנותיות – בהשראת המעשייה העממית ובזיקה אליה. 
בקורס הזה נעמוד על טיבה של המעשייה האמנותית לעומת המעשייה העממית, נסקור את תולדותיה בספרות המערבית ובספרות העברית, ונקרא מעשיות אמנותיות, עבריות ברובן, מתקופות שונות. 
את המעשיות שנקרא בקורס נבחן מכמה פרספקטיבות, השכיחות בחקר המעשייה: אסתטית – המבנה, הסגנון, התוכן, הסמל והמשמעות; פסיכולוגית; דתית – ביהדות; חברתית; פוסט-מודרנית, חתרנית ופמיניסטית; חינוכית – בספרות ילדים.
06152963: שירת יהודה עמיחי
ד"ר עפרה יגלין
שו"ת, 2 ש"ס
השורה "אלוהים מרחם על ילדי הגן" צרובה בתודעתו של כל ישראלי בוגר מערכת החינוך בארץ, אך מצירוף מוקדם זה ואילך הלך והתגבש במהלך המחצית השניה של המאה העשרים אחד הנתחים העשירים, המורכבים  והמשפיעים בשירתנו. וכפי שאין לתאר את השירה  עברית-ישראלית ותמורותיה המרכזיות במאה השנים האחרונות בלעדי האבות המייסדים חיים נחמן ביאליק ונתן אלתרמן – כך אין לתארה עוד בלעדי יהודה עמיחי.
האינטרפרטאציה תהיה נקודת המוצא לדיוני השיעור: שורה של התבוננויות מפורטות בשירים נבחרים עד לתיאור הכללי לשירה שכתב עמיחי משנת 1948 ואילך, על שפע תופעותיה וזיקותיה לשירה עברית, לרומאנטיקה ולמודרניזם. 
06153235: שירה ישראלית עכשיו: גרינברג, מנור, משעול, קוסמן ואחרים
ד"ר עפרה יגלין
סמ', 4 ש"ס
"דור ביאליק", "חבורת יחדיו", "חבורת לקראת", "שירה צעירה", וכל הצירופים האחרים כיוצא באלה, הם מסמנים מוסכמים וידועים היטב בתולדות ההיסטוריוגרפיה של השירה העברית-ישראלית. אבל מה היא השירה הישראלית עכשיו? מי הם משורריה? מי מביניהם זקוק וראוי להכרה ולהצדקה? שירתו של מי תזרום בעורקי השירה הישראלית ואי-אפשר יהיה עוד לתארה בלעדיו? מה הן המגמות המסתמנות בשירה זו? מה הן זיקותיה? מה היא לשונה? האם אפשר לסמן ולזהות קווים כלליים של פואטיקה צרופה? האם אפשר לדבר על "מפנה", "תמורה" ו"תקופה חדשה" בשירתנו?
שאלות אלו ואחרות תעלינה בבסיס דיוני הסמינריון המבקש למפות בראשונה את מפת השירה הישראלית בעצם הימים הללו. לצד קריאה בשיריהם של אדמיאל קוסמן, אגי משעול, דורי מנור ותמיר גרינברג, נקרא בשירים הנדפסים בכתבי-עת ובמוספים ספרותיים ובספרים ראשונים הרואים אור זה עתה.
06152391: מבוא לאגדה ולספרות העממית 
פרופ' עלי יסיף
ש', 4 ש"ס
הקורס מבקש להציג בפני השומעים את עושרה ומורכבותה של הספרות העממית. בחלקו הראשון של הקורס יידונו הנושאים העיוניים: הגדרות הסיפור העממי, סוגיו הספרותיים (מיתוס, מעשייה, אגדה, נובלה, משל, בדיחה, חידה, פתגם), והשיטות העיקריות במחקרו (האסכולות ההשוואתית, הסטרוקטוראלית, הפסיכואנליטית, הפונקציונלית). בחלקו השני של הקורס יוצגו סיפורי העם העבריים בתקופותיה העיקריות של התרבות היהודית: המקרא; תקופת בית שני; תקופת התלמוד והמדרשים; תקופת ימי-הביניים; הספרות החסידית, וסיפורי העם של עדות ישראל בזמננו. הנושאים ילוו בניתוח אינטנסיבי של טקסטים נבחרים מכל תולדותיה של הספרות העממית העברית.
06152346: "מיטב השיר – כזבו"?! בין בדיון לממשות בתורת השירה הספרדית
ד"ר חביבה ישי
שו"ת, 2 ש"ס
'מיטב הדיבור-אמיתותו, ומיטב השיר-כזבו'. זוהי נחלתה של הפואטיקה והרטוריקה הקלאסית של ימי הביניים. אחת התכונות המפורסמות של מלאכת השיר הספרדית (הערבית והעברית) היא השימוש בקישוטי לשון רבים. תהליך היצירה הוצג על ידי היוצרים כמלאכת מחשבת מודעת, שבה נוטל היוצר את 'הדיבור האמיתי' מאוצר המסורת, מכניס אותו לעול החריזה והמשקל והפיגורות הלשוניות, ועושה אותו 'דברי צחות' כוזבים. "אם השיר ייפשט מכזביו" כותב משה אבן עזרא "יחדל להיות שיר", וטדרוס אבולעפיה מסכם: "אבל זה הכלל: אין חן לשירה בלי שקר".
השיעור יעסוק בבדיקת יסודות ה'אמת' (חקיקה) וה'כזב' (מג'אז) במבחר מגוון של טקסטים מז'אנרים שונים מן המאה העשירית עד המאה השלוש-עשרה.  
06152347: "ללגום, או לא ללגום" – הזמנה למשתה יהודי בספרד בימי הביניים
ד"ר חביבה ישי
שו"ת, 2 ש"ס
"את הלב, הגוף והנשמה ירנינו ארבעה: המים והבוסתן, היין ויפי הדיוקן" כך כותב אחד מגדולי המשוררים הערביים בכל התקופות(אבו נואס),היושב בבגדאד, בירתה של החליפות העבאסית ושל החברה האימפריאליסטית בשיא כוחה. "קומה, שתה בכוס ושוב ושתה בכד, ובליל וגם יומם". אלה דבריו של שמואל הנגיד, היושב בארמונות אנדלוסיה המפוארים ומזמין את חבר מרעיו למשתה יין טיפוסי. "...שתה מן היין, אשר כל פנינים נגדו כאין, והוא תאווה לעין" אומר האיש גבה הקומה בחלומו של יוסף אבן זבארה, היושב בברצלונה הספרדית.  
חיבה גדולה נודעה ליין בפיהם של משוררי ספרד. רבים משירי היין נתחברו, כך נראה, למשתאות היין, והושרו באזני הקרואים. על אופיו של המשתה, מקום וזמן עריכתו, סוגי היין שנמזגו בו ותיאורי הגביעים מתוכם שתו ננסה ללמוד מתוך שירים ומקאמות מן המאה העשירית עד המאה החמש-עשרה בספרד. 
06154617: החוויה היהודית בכתבי עגנון
פרופ' דן לאור
סו"ש  לתואר שני, 2 ש"ס

במסגרת שו"ס זה תיבחן שאלת "יהדותו" של ש"י עגנון באמצעות טקסטים שונים שבהם היא מיוצגת – כגון "סיפורי פולין", הרומנים הגדולים ("הכנסת כלה", "אורח נטה ללון" ו"תמול שלשום"), המחזור "ספר המעשים", וכן כרכי העיזבון כמו "עיר ומלואה" ו"לפנים מן החומה". כמו כן תינתן תשומת לב לספרי הכינוס של עגנון (למשל "ימים נוראים") וכן לכתביו הלא-סיפוריים (נאומים, מסות). בניגוד לרבים מן הסופרים והוגי הדעות יוצאי העולם המסורתי המזרח אירופי לא היה עגנון שותף ל"שלילת הגולה" שפירושה היא גם שלילת היהדות; כתיבתו מעוגנת במסורת היהודית, והתמודדותו עם הניסיון היהודי מוּנעת, בבסיסה, על-ידי תחושת הזדהות וסולידריות עם התרבות היהודית בנוסחה ה"גלותי". יחד עם זאת עגנון הוא סופר מורכב וביקורתי, ויש להבחין באופן שבו מיוצגות מורכבויות אלה בכתביו.
הקריאה בכתביו של עגנון תיעשה מתוך לימוד צמוד של חייו ותקופתו ותוך התבוננות מתמדת בהקשרים ההיסטוריים, האינטלקטואליים והתרבותיים שבהם התהוו יצירות אלה.

06152360: החברה הישראלית והשואה: מגמות בספרות
ד"ר איריס מילנר
שו"ת, 2 ש"ס
המגמות המשתנות ביחסה של החברה הישראלית אל ניצולי השואה באות בין השאר לידי ביטוי בייצוגיה הספרותיים של השואה בכלל ושל "הוויית הניצולות" בפרט. ייצוגים ספרותיים אלו יבחנו בקורס לאורכו של ציר כרונולוגי: למן השנים הראשונות שלאחר מלחמת העולם השנייה, ועד לעשור האחרון של המאה העשרים, המאופיין בהצפה בלתי צפויה, וחסרת תקדים בהקפה, של "ספרות שואה". הקונטקסט החברתי, תרבותי ופוליטי שבתוכו נוצרו הטקסטים שיקראו בקורס יעמוד במרכז הדיון. יבחנו השתקפויותיו של סדר היום החברתי-פוליטי בספרות העוסקת בשואה, כמו גם חלקה של ספרות זו בהבנייתו של זיכרון שואה קולקטיבי. 
06152363: טראומה, תיקון, זהות: ייצוגם הספרותי של ילדים
ד"ר איריס מילנר
שו"ת, 2 ש"ס
הקורס יעסוק בדמויות של ילדים וילדות, אשר באמצעותן מייצגות מבחר יצירות מהספרות העברית מצבי משבר הנובעים מנסיבות חברתיות משתנות. הפריזמה הילדית מאפשרת לעיתים התבוננות ישירה, נטולת פניות אידיאולוגיות, בדרמה של הקלטות לתוך חברת מהגרים המבקשת להעמיד מראית עין של הומוגניות. מוקד הדיון בטקסטים שיקראו בקורס יהיה האופן שבו נחשף, באמצעות המיקוד מתודעתם של ילדים, המחיר שגובה תהליך קליטה והטמעות זה. במקביל, ידונו גם טקסטים הנשענים על עמדת התצפית של הילד או הילדה השרויים במצבי משבר  שלא על מנת לקרוא תגר על הנורמות החברתיות התובעות "יישור קו" – אלא דווקא על מנת לאשר מחדש את הנורמות הללו.
06151513: יסודות השירה
מר עודד מנדה-לוי
ת', 2 ש"ס
מטרת הקורס: זהו תרגיל מלווה לשיעור "מבוא לשירה". מטרתו לתמוך בדיוני השיעור ולהעשירם באמצעות 'קריאה צמודה' במספר מצומצם אך נבחר של שירים מן השירה העברית במאה העשרים. מטרת הקריאה להדגים ולתרגל הלכה למעשה את השימוש במושגי-היסוד מתחום הפואטיקה התיאורית, לצורך בניית תהליכי אינטרפרטציה של שיר. 
מהלך הקורס: יחידותיו העיקריות של התרגיל תתמקדנה בהיבטים מרכזיים של תורת השיר ושל תיאור השיר, תוך העמדת מתודולוגיה שיטתית ותפיסה כוללת של פירוש. 
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים. קריאה משיעור לשיעור. כתיבת תרגילים. 

06151158: זהויות וחילופי חומרים: נשיות וגבריות בספרות העברית החדשה
פרופ' חנה נוה
ש', 2 ש"ס
הקורס יעסוק בייצוגם של נשים וגברים במבחר יצירות מן הספרות העברית במאה האחרונה.
השאלה המרכזית שתיבחן היא שאלת יציבותן של הזהויות המיגדריות מול הדיפוזיות שלהן. ייבדקו נושאים כגון: מודלים ותפקידים מיגדריים של נשים וגברים, סטריאוטיפים מיגדריים ושבירתם, הזיקה בין נרטיב לזהות מיגדרית – במיוחד ייבחן נרטיב ההגירה, הזיקה בין לאומיות-ישראליות-צבריות ומיגדר, דיפוזיות מיגדרית ומשמעותה התרבותית, קריאה חתרנית ותרומתה לפירוק הבניות מיגדריות.  
תלמידי הקורס יקראו מבחר מאמרים עיוניים ומבחר יצירות ספרות, סיפורים ורומנים, מכתביהם של דבורה בארון, יעקב שטיינברג, י"ח ברנר, נחמה פוחצ'בסקי, ש"י עגנון, עמוס עוז, עמליה כהנא-כרמון, יהודית הנדל, רות אלמוג, דליה רביקוביץ, יהודית קציר, רונית מטלון [אלה דוגמות בלבד]. 
הקורס יסתיים בבחינה.
0615278: מבוא לתרבות ישראלית
פרופ' חנה נוה
שו"ת, 4 ש"ס
הספרות העברית בארץ ישראל ובמדינת ישראל השתתפה באופן פעיל בפרוייקט "בניין האומה". פירושה של השתתפות זו איננה חד-ממדית וחד-משמעית. היא תרמה תרומה משמעותית לתרבות בכך שייצרה דימויים וייצוגים, שבאמצעותם יכלו ישראלים לדמיין את עצמם בהתאם לנרטיב הציוני. אך בה בעת, ולעיתים באותם טקסטים עצמם, כתבה הספרות את ביקורת אותם מושגים, והצביעה בדרכים מגוונות על יסודות אנטי-תטיים ואופוזיציוניים לנרטיב הציוני על שלל מרכיביו.
התרבות הישראלית והתרבויות בישראל ייבחנו בקורס זה בשורה של נושאים נבחרים, שבכל אחד מהם יוצג מאבק על יצירתה ועל כינונה של תרבות בישראל, כפי שאלה מתבטאים ביצירות הספרות העברית בישראל. הקורס ידון בשאלות כגון: זהותו של היהודי החדש; עולים ומהגרים; חלוצים, יוצרים ובונים; מורשת השואה והנצחתה; ימי חג וימי זיכרון; אבות ובנים, אמהות ובנות; ילדות, נעורים והתבגרות בישראל – טקסים של מעבר והתקבלות; "זרים בבית" – נשים ומיעוטים אחרים; ועוד.
   
06152746: סופר אורח
מרכזת: גב' אילנה סובל
שו"ת, 2 ש"ס

06152943: מושג הרומנטיקה בשירה העברית
פרופ' בעז ערפלי
שו"ת, 2 ש"ס
הקורס יתנהל בשני מסלולים מקבילים: בראשון יידון מושג הרומנטיקה כמושג טיפולוגי-היסטורי מרכזי  בספרות האירופית. בשני יוצגו מאפיינים רומנטיים ואנטי-רומנטיים של טקסטים קונקרטיים, כפי שהם מתגלים בשירה העברית מביאליק וטשרניחובסקי ואילך. במסלול הראשון יובהרו תחילה מושגי רקע כמו תקופה בתולדות הספרות, תנועה ספרותית, (או תנועות ספרותיות), טיפולוגיה והיסטוריה, וכן תוצג שאלת הצורך במונחים מתארים מכלולים מן הסוג הזה, וכן הזיקה ביניהם ובין מונחים המתארים יוצרים ויצירות. לאחר מכן תתואר הרומנטיקה בזיקה לריאליזם, לקלאסיציזם, לפרה-רומנטיקה מזה ולמודרניזם מזה. ייסקרו בקיצור המאפיינים הייחודיים של רומנטיקות לאומיות שונות ועוד. לאחר  מכן יידונו המאפיינים התמטיים  (כמו שינוי היחס לטבע, לדמיון ולשירה, ליחיד, לתרבות ללאומיות וכו') והפואטיים (כגון נורמות של אינדיבידואליות, מורכבות, חידוש, לשון פיגוראטיבית, הז'אנרים, דרכי עיצוב השיר וסגנון השיר). 
במסלול השני יידונו דרכי הקליטה והיישום של הנורמות הרומנטיות בשירה העברית בזיקה לניתוח טקסטים מרכזיים משל ביאליק, טשרניחובסקי (על רקע ההשכלה וחיבת ציון), אלתרמן ועמיחי (גלגולים ו/או היפוכים של הרומנטיקה).
דרישות מוקדמות: שיעור ותרגיל ביסודות השירה העברית.
חובות התלמידים:  השתתפות בשיעורים; קריאת חומר ביבליוגראפי מלווה, בחינת סיום
06153226: מיתוס ואידיאולוגיה בספרות העברית החדשה
פרופ' בעז ערפלי
סמ', 4 ש"ס
'מיתוס' ו'אידיאולוגיה' הם מן המונחים המרכזיים בתורת הספרות ובביקורת הספרות (מיתוס – מן הזמן העתיק; אידיאולוגיה - למן המאה ה-18 במיוחד הם הפכו למונחי צומת בתיאוריה הפוסט-סטרוקטורליסטית, שלעתים העמידה אותם על ראשם. ריבוי המשמעויות, ריבוי השימושים שלהם, וכן השתנות כל אלה בזמן מקשים על השימוש בהם, ובכל זאת השימוש בהם נפוץ וכנראה גם הכרחי. בסמינריון נכיר את מובניהם השונים, העתיקים והמודרניים ונלמד להשתמש בהם. עיקר זמננו יוקדש ליישומם של המונחים על טקסטים של הספרות העברית החדשה ולתועלת שניתן להפיק מיישום זה על סיפורת ושירה מאז ברדיצ'בסקי וטשרניחובסקי ועד עמוס עוז ומאיר ויזלטיר. סטודנט שירצה לכתוב עבודה סמינריונית בשיעור זה יוכל לבחור לשם כך יוצרים כלבבו.
חובות התלמידים: השתתפות פעילה; רפרטים, עבודות סמינריוניות. 
06154610: השפעה ובינטקסטואליות בספרות העברית בימי הביניים
פרופ' טובה רוזן
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
בעשורים האחרונים תפסו תיאוריות של בינטקסטואליות את מקומן של תיאוריות ההשפעה. הספרות העברית של ימי הביניים תוארה בדרך כלל כ"מושפעת" מן השירה הערבית ומן המקרא. הקורס ייענה לאתגר לבחון את הספרות העברית של ימי הביניים לאור תיאוריות של בינטקסטואליות. הקורס ישאף להרחיב ולגוון את מפת היחסים שמקיימים טקסטים עבריים מימי הביניים אלה עם אלה; עם טקסטים יהודיים מן העבר; עם טקסטים ימי-ביניימיים לא ספרותיים, ועם טקסטים מתרבויות אחרות.
דרישות הקורס: קריאה  משעור לשיעור (גם באנגלית); 4-3 רפראטים כתובים קצרים (כ3- עמ' כל אחד). כמו כן יידרשו התלמידים להציג הרצאה קצרה אחת במהלך הקורס.
06154401: שלמה אבן גבירול – ליריקן, מיסטיקן, פילוסוף
פרופ' טובה רוזן
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
שלמה אבן-גבירול – אינטלקטואל ורומנטיקון, משורר ופייטן, מייסד האסכולה הפייטנית האנדלוסית, ופילוסוף שהוכר גם על ידי לא יהודים – הוא מחשובי היוצרים העבריים בימי הביניים.
הקורס יערוך היכרות עם מבחר נרחב מיצירות המשורר. בין היתר תידון שירתו האישית המיוחדת; מקומו במסורת השירה העברית ותרומתו לה; מהי המורשת שקיבל ומהי המורשת שהשאיר; מה הם חידושיו ומה ייחודו בתחומי יצירתו השונים; מה הקשר בין הגותו ושירתו.
06151159: שיח אהבה ישראלי  
ד"ר לילי רתוק 
ש', 2 ש"ס
מטרת הקורס להציג את מאפייניו של שיח האהבה הישראלי. במרכז הדיון תעמוד הספרות הישראלית, אך השאלה תיבחן בהקשר תרבותי-אמנותי רחב. 
דרישות הקורס: נוכחות והשתתפות פעילה בדיון ובחינה המבוססת על קריאת טקסטים ומאמרים. 
6154615: הקול האחר בשירה הישראלית 
ד"ר לילי רתוק
סמ' לתואר שני, 4 ש"ס
הסמינריון יבחן את מאפייניה של המסורת האלטרנטיבית בשירה הישראלית (העברית).
דרישות הקורס: נוכחות והשתתפות פעילה בדיון. הכנת רפרט שיוגש במהלך הקורס בעל פה. בקיאות בקורפוס הספרותי ובמאמרי הביקורת הרלבנטיים תיבדק באמצע הסמסטר.

06154602:  ללמד אחרת שירה 
ד"ר לילי רתוק
סדנה לתואר שני, 2 ש"ס
הסדנה תציג אפשרויות אלטרנטיביות להוראת שירה. הסדנה מחייבת נוכחות והשתתפות פעילה בדיונים, וכן הצגת קבוצת שירים שעובדו להוראה בפני הקבוצה. בסדנה יודגשו שילובים בין השיר לצירות אמנות בתחומים שונים (בעיקר מוסיקה וציור), ובינו לבין ההקשר התרבותי במובן הרחב ביותר (היסטוריה, פילוסופיה, תרבות הפנאי וכד').
06152409: קווי מתאר לשירה העברית של מאתיים השנים האחרונות
פרופ' זיוה שמיר
ש', 4 ש"ס
מטרת הקורס: לשרטט קווי מתאר להתפתחות השירה העברית של מאתיים השנים האחרונות, תוך הארת השינויים הפואטיים במעבר מתקופה לתקופה ומאסכולה לאסכולה, על רקע התמורות החברתיות והפוליטיות.
מהלך הקורס: במהלך הקורס יתוארו הנסיבות שהובילו ללידתה של השירה העברית החדשה, והתלמידים ייפגשו, שלב אחרי שלב, עם הזרמים הספרותיים העיקריים (שירת ההשכלה המוקדמת והמאוחרת; שירת התחייה; השירה האוונגרדית של שנות העשרים; השירה המודרניסטית-סימבוליסטית הארצישראלית; השירה המודרניסטית הישראלית; השירה הפוסט-מודרניסטית הישראלית, וכן עם מבחר טקסטים של משוררים מרכזיים.
דרישות הקורס: נוכחות בשיעורים, קריאה של טקסטים שיריים וביקורתיים, בחינה מסכמת.