תיאור הקורסים של החוג לפילוסופיה
בשנת הלימודים תשס"ג (2002-2003)

0618.1030:    מבוא לפילוסופיה יוונית
ד"ר אריה פינקלברג

הפילוסופיה המערבית מתחילה ביוון העתיקה. היווניים עיצבו את מושג הפילוסופיה, הגדירו את מושאיה ותחומיה, יצרו כלים מושגיים של דיון פילוסופי. אך היוונים לא רק הניחו יסודות לפילוסופיה אלא גם הביאו אותה לשיאים כאלה שההשפעה המעצבת והמשרה של תורותיהם ניכרת בכל שלבי התפתחותה של הפילוסופיה המערבית. הקורס מהווה סקירת תולדות הפילוסופיה היוונית החל מהתהוותה (במאה השישית לפנה"ס) ועד שיאה בהגות הפילוסופית של אפלטון ואריסטו (במאה הרביעית לפנה"ס). 

0618.1032:  מבוא לפילוסופיה חדשה
ד"ר נועה נעמן צאודרר

מטרת הקורס: להכיר מושגי יסוד ותפיסות מרכזיות בפילוסופיה החדשה (מאות 17-18) באמצעות דיון בהגותם של נציגיה המרכזיים. הקורס יתמקד בדוקטרינות המטאפיסיות ובתורות ההכרה של הוגי העת החדשה.
נושאי הקורס: 
1.	מבוא: במה חדשה הפילוסופיה החדשה. מושגי יסוד.
2.	המהפכה המדעית.
3.	רנה דיקרט. 
4.	ברוך שפינוזה.
5.	ג'ון לוק.
6.	גוטפריד ווילהלם לייבניץ.
7.	ג'ורג' ברקלי.
8.	דויד יום.
9.	עמנואל קאנט. 
סיכום: הישגיה וכישלונותיה של הפילוסופיה החדשה. הפילוסופיה המערבית שלאחר קאנט.
ספרות: פרקים נבחרים מכתבי ההוגים הנ"ל וספרות משנית. רשימה ביבליוגרפית מלאה תינתן בתחילת הקורס. 

0618.1012: מבוא כללי ללוגיקה
פרופ' ענת בילצקי

הלוגיקה היא מרכיב חשוב בתולדות הפילוסופיה ובהבנת טקסטים עדכניים.  הקורס "מבוא ללוגיקה" נועד להקנות לתלמידים כלים בסיסיים להכרת הלוגיקה על ידי איתור והערכת טיעונים תקפים. מטרה זו נשענת על פיתוח יכולת הניתוח של השפה הטבעית על מנת לחשוף, בעזרת שפה פורמלית, את מבניה ה"לוגיים". הקורס הינו יחידה של 4 ש"ס: שיעור + תרגיל. התרגיל צמוד לשיעור וכפוף לו, וציון אחד ניתן לכל הקורס.

תוכן הקורס:

1. מבוא כללי. מהי לוגיקה? למה לוגיקה?	
הצגת מושג התקפות: טיעונים (תקפים, בטלים), פסוקים לעומת טענות המעבר משפה טבעית לשפה פורמלית.
2. שפה פורמלית: הצגה כללית של תחשיב הפסוקים (כללי תצורה, קשרים לוגיים). 
הצרנות משפה טבעית לפורמלית, ומתן אינטרפרטציה לנוסחאות בשפה פורמלית.
3. סמנטיקה של ערכי אמת - בדיקת טענות וזיהוין כטאוטולוגיות, קונטינגנטיות, או אנטילוגיות; מושג הטאוטולוגיה המתקשר עם המושג של אמת לוגית.
4. טיעונים תקפים, בטלים, מבוססים. בדיקת טיעון תקף כטיעון אשר אין אינטרפרטציה שבה הקדמותיו אמיתיות ומסקנתו שקרית.
5. סיכום סמנטיקה של ערכי אמת.  דיון בתיאוריות של משמעות. הצגת תיאוריה חדשה (סינטקטית במקום סמנטית) שמתבססת על כללי היסק במקום ערכי אמת.
6-7. כללי היסק ברוח גנצן - הצגת מערכת של כללי היסק בה ניתן להוכיח מסקנות מתוך הקדמות באופן "תחבירי". משפט השלמות אשר מקשר בין מושג התקפות הסמנטי לבין מושג ההוכחה הסינטקטי.
8-9. הצגת שפה פורמלית מורחבת - תחשיב הפרדיקטים. פיתוח השפה ועיסוק ממוקד בבעיית ההצרנה - המעבר משפה טבעית לשפה הפורמלית המשופרת.
10. תחשיב הפרדיקטים המורחב - יחסים.
11-12. כללי היסק בתחשיב הפרדיקטים.
13. סוגיות בתולדות הלוגיקה.
14. סיכום.

מבנה זה של הקורס מאפשר להציג בפני התלמידים את הלוגיקה הן כנושא למחקר והן ככלי לניתוח השפה ולבדיקת טיעונים. בסיימו את הקורס יוכל התלמיד להתמודד בהצלחה עם טקסטים פילוסופיים ואחרים, תוך הבנת הטיעונים והנוסחאות המופיעים בהם.

0618.1068: קריאה מודרכת בטקסטים פילוסופיים א'
מורי החוג

לשיעור שלוש מטרות עיקריות:

  1. פיתוח מיומנותו של התלמיד בקריאת טקסטים פילוסופיים.
  2. הקניית מיומנות ביבליוגרפית.
  3. הענקת כלים בסיסיים לכתיבת עבודות אקדמיות.

1. המטרה המרכזית של שיעור קריאה מודרכת היא פיתוח יכולתו של התלמיד להתמודד עם טקסט פילוסופי.  השיעור מתמקד בקריאה בטקסט מרכזי מתולדות הפילוסופיה.  הטקסט הנידון משמש רק כדגם לטקסטים פילוסופיים בכלל והמטרה אינה להתמקד בהגותו של הפילוסוף שכתבו. כל שיעור מטפל בחלק מהטקסט וכל שיעור מתפתח בד"כ מתוך השיעור שקדם לו.  במהלך השיעור עצמו נחשפים, תוך כדי דיון שיטתי בכיתה, הדגשים מיוחדים המאפיינים קריאה פילוסופית בטקסטים.  בתוך הקריאה והדיון הצמוד, המתלווה אליה, נחשפת האסטרטגיה הטיעונית של הטקסט, המבנה הלוגי של הטיעונים, הנחות היסוד המובלעות והגלויות, והמאפיינים הבולטים האחרים המייחדים כתיבה פילוסופית. דגש מיוחד ניתן לדיון המתרחש בכיתה בצמוד לקריאת הטקסט. במהלך הדיון מעמת התלמיד באופן פעיל את עמדותיו המוקדמות ולומד להכיר את התכונות המייחדות דיון פילוסופי חי.
2. מטרה נוספת של השיעור היא הקניית יכולת בסיסית לשימוש בביבליוגרפיה, וזאת כדי לשפר את יכולתו של התלמיד להתמודד עם ארגון ואיסוף חומר הנדרש לצורך כתיבתן של עבודות אקדמיות מורכבות בשלבים המתקדמים של לימודיו.  בתוך כך לומד התלמיד להכיר את התהליך הנדרש לארגונו של חומר וכן את מבנה הספרייה ושירותיה השונים (הכרטסת, המחשב, האינדקסים הפילוסופיים, השאלה בין-ספרייתית וכו').  במסגרת זו נדרש התלמיד לבצע תרגיל ביבליוגרפי מסכם שבו הוא משתמש, בפועל, במיומנות שרכש.
3. מטרה שלישית ואחרונה של השיעור, היא הקניית מיומנות בכתיבתן של עבודות אקדמיות.  במהלך השיעור נדרש התלמיד לכתוב מספר תרגילים, בד"כ בצמוד לדיון המתנהל בכיתה, מתוכם הוא לומד להכיר את הכללים ואמות המידה המאפיינים עבודה אקדמית, תוך כדי הדרכה אישית צמודה. 

ציונו הסופי של השיעור מורכב מציון הבחינה המסכמת ומציוני התרגילים, אותם הגיש התלמיד במהלך הסמסטר.

0618.1037: מבוא למטאפיזיקה ולתורת-ההכרה
ד"ר ירון סנדרוביץ

מבוא: הצגה כללית של נושאי השיעור
-	טיפוסים שונים של ידיעה: לדעת איך ולדעת ש… 
-	סובייקטיביות ואובייקטיביות: מושג ההאמנה ומושג הטענה.
-	התכוונותיות 
-	האמנות, רציות והתנהגות.
-	מושג ההצדקה: סיבתיות ונורמטיביות.
-	שלשת תנאי הידיעה: האמנה, אמת והצדקה.
-	טיפוסים שונים של תביעות ידיעה.
-	ספקנות.
-	הקשר שבין תורת ההכרה לבין תורת היש (אונטולוגיה).
-	מטאפיסיקה, נושאים מרכזיים (הצגה ראשונית): גוף ונפש, סיבתיות, זהות, זמן, אלוהים.

שיעור 2-3 : מסדתנות 
-	מוטיבציות לתורת הצדקה מסדתנית: טיעון הרגרסיה האינסופית, המעגליות.
-	טיפוסים של גישה ישירה.
-	ההבחנה שבין אפריורי ואפוסטריורי, הכרחי וקונטינגנטי.
-	ההבחנה שבין אנליטי וסינתטי.
-	האתגר הספקני: ספקנות על אודות העולם החיצון, ספקנות על אודות רוחות אחרים, בעיית האינדוקציה.
-	התגובה הפנומנליסטית לספקנות והביקורות כנגד הפנומנאליזם. 
-	ציזהולם: דרגות של הצדקה. אווידנטיות ישירה, אווידנטיות בלתי ישירה. 
-	מגבלותיה של עמדת ציזהולם.

שיעור 4: קוהרנטיסטיזם ומסדתנות.
-	שפה ומחשבה.
-	המיתוס של הנתון.
-	העמדה הקוהרטיסטית.
-	הוליזם. 
-	ידיעה היסקית וידיעה לא היסקית.
-	מדע והשכל הישר.

שיעור 5-6: בעיית גטייר 
-	בעיית גטייר.
-	מסדתנות אקסטרנליסטית: יחס סיבתי כהצדקה.
-	הביקורת הקוהרנטיסטית: בונג'ור. 
-	המשמעות הנורמטיבית של מושג ההצדקה.

שיעור 7-9 : גוף ונפש 
-	מושג המהות ומושג העצם.
-	המוטיבציות להבחנה המטאפיסית שבין גוף ונפש. 
-	הרביעייה המפריכה עצמה.
-	הדואליזם ובעיותיו.
-	המוטיבציות לביהביוריזם.
-	מגבלות הבהייביוריזם.
-	שלשת התנאים לפיזיקאליזם מינימאלי: מושג הסופרווניות.
-	פיזיקאליזם של התקרית (token) ופיזיקאליזם של התבנית (type).
-	פונקציונאליזם של המכונה והביקורות כנגד.

שיעור 10: ידע עצמי וזהות עצמית
-	ידע עצמי וזיכרון: לוק וממשיכיו.
-	הביקורת הספקנית: יום.
-	חמקמקותו של מושג הסובייקט.
-	מגבלותיה של הגישה המטאפיסית למושג הזהות: האם המושג המטאפיסי של זהות הוא מה שמעניין במושגי הזהות העצמית והתודעה העצמית?
-	תודעה עצמית והעולם החברתי: האני והזולת.
 
שיעור 11-12: מושג הזמן
-	זמן וחלל: בחינה משווה.
-	שני מאפייני הזמניות, מושג ההתהוות.
-	הפארדוקס של מקטאגרט והשלכותיו.
-	קיום יחד וקיום בזמנים שונים.
-	נצחיות וזמניות.
-	ברגסון ומושג המשך.
-	זמן ותודעה עצמית.

0618.1037: מבוא למטאפיזיקה ולתורת-ההכרה
ד"ר רותי וינטראוב

השיעור יעסוק בהבהרת שני תחומים מרכזיים אלה בפילוסופיה, יחסי הגומלין וההבדלים ביניהם. נתמקד לצורך זה במספר סוגיות חשובות, שיבחנו משתי נקודות הראות הללו, המטפיזית והאפיסטמולוגית: העולם החיצון, סיבתיות, אידיאליזם, אלוהים, הנפש, דטרמיניזם וחופש רצון.

0618.1018: מבוא לתורת המוסר
מר יוסי ממרוד

בקורס זה יידונו בעיות היסוד העיקריות של פילוסופיות המוסר מאז יוון העתיקה ועד ימינו;  במהלך הקורס נבקש לעמוד על היחסים המתקיימים בין הבעיות השונות, ולמפות את הזרמים הרעיוניים המרכזיים בהקשרן של בעיות יסוד אלו.  כך לדוגמא, נציג ונעריך את האתגר שמציב הספקן האתי ונבחן את עמדותיהם של הרלטיביסט האתי ושל הניהיליסט האתי. כמו כן, נסקור את ניסיונו של אפלטון להשיב לאתגר הספקני שהציגו בפניו הסופיסטים ולבסס את האובייקטיביות של המוסר; נציג את תורת המידות של אריסטו; ננסה להבין כיצד קישר ברוך שפינוזה את שאלת החיים הראויים לאלוהים; נעמוד על האופן שבו קישרו תומס הובס, ולהבדיל, דיוויד יום,  את האתיקה אל טבע האדם; נציג את תורתו הדאונטולוגית של עמנואל קאנט, ואת תפיסותיהם של התועלתנים פרנסיס הצ'ינסון, ג'רמי בנת'הם וג'ון סטיוארט מיל. 

אתר האינטרנט של הקורס נמצא בכתובת הבאה:
http://www.tau.ac.il/~joseph/ethics/

0618.1019: מבוא לפילוסופיה פוליטית 
ד"ר עובדיה עזרא

מטרת הקורס: הכרת מושגי-יסוד ותפיסות עקרוניות בפילוסופיה מדינית, על פי הגותם של נציגיה המרכזיים בתולדות הפילוסופיה המערבית.
נושאי הקורס: הקורס מתמקד בעיקר בתפיסותיהם של שני הוגים בעת העתיקה: אפלטון ואריסטו, ובתורותיהם הפוליטיות של ארבעה הוגים בעת החדשה: תומאס הובס, ג'ון לוק, ז'אן ז'אק רוסו וג'ון סטיוארט מיל. הדיון הפוליטולוגי בקורס הזה נסמך על ההגות המטאפיסית של הפילוסופיות שיידונו בו. 
דרכי ההוראה: הרצאות.
הקורס יסתיים בבחינת כתה, ללא חומר עזר.
רשימת ספרות תחולק לתלמידים בתחילת הקורס. 

0618.1042: מבוא לפילוסופיה ודתות בהודו 
פרופ' שלמה בידרמן

בקורס זה יידונו הנושאים הבאים:

1.	נקודות מוצא שונות להבנת הפילוסופיה ההודית ומעמדה.
2.	משמעותו של השחרור ומקומו כאידיאה מנחה בפילוסופיה ההודית.
3.	פולחן, מעשה, ואתאיזם: הוודה ואסכולת המיממסה.
4.	מושג הדהרמה וחוק הקארמה.
5.	תורת "האני" של האופנישדות.
6.	המהפכה הבודהיסטית  -  דחיית מושג "האני".
7.	תורת ההכרה בפילוסופיה ההודית.
8.	שיטות טיעון.
9.	הספקנות ותוצאותיה.

ביבליוגרפיה ראשונית:
1. Karl H. Potter, Presuppositions of India's Philosophies, Chapters 1, 2
2. M. Hiriyanna, Outlines of Indian Philosophy, Chapters 3,5,7
3. Hamilton, S., A Very Short Introduction to Indian Philosophy (Oxford UP)
4. B.K. Matilal, Epistemology, Logic and Grammar in Indian Philosophical Analysis, Chapter 1
5. Radhakrishnan & Moore, A Source Book of Indian Philosophy

ביבליוגרפיה מפורטת תחולק לתלמידים באחד השיעורים הראשונים. 

0618.1043: מבוא לפילוסופיה סינית
פרופ' יואב אריאל

בשיעור יינתן מבוא שיטתי לתפישות המרכזיות בסין: דאואיזם, קונפוציוניזם מואיזם ולגליזם. נכיר מושגי יסוד בכל אחת מהתפישות הללו. במרכז הקורס השנה תעמוד שאלת טבע האדם בכל אחת מהתפישות המוצגות. בהקשר זה יועלו בעיות כגון: מהו טבע האדם? האם ניתן להכליל ולראות בו "טוב" או "רע" מיסודו? והאם יש בסיס פילוסופי למוסר, מהי נקודת המוצא האנושית ולמה שואף האדם?. כל שאלה תטופל מהפרספקטיבות השונות של שלוש התפישות בסין.
בקונפוציוניזם, טבע האדם הוא האיכות המוסרית, בדאואיזם – ההשתנות והזרימה הטבעית, ובבודהיזם הסיני, טבע האדם הוא השחרור או "טבע בודהה". נבחן גם את ההשפעה ההדדית בין התפישות הללו ואת תוצרי השפעה זו.

0618.1016: מבוא לפילוסופיה של הדת
ד"ר רחל שיחור

א. בעיות מתודולוגיות של מחקר הדת והבנתה.
1. מבוא: הצגת גישות שונות של התייחסות לדת; עמדת השכל הישר לעומת העמדה המדעית.
2. הגישה המדעית בחקר הדת - הצגת הדת כאובייקט מחקר.
3. גישות פונקציונאליסטיות בהבנת הדת; דיון בתורתו של פרויד כמדגימה גישות אלה.
4. גישות פנומנולוגיות מתונות בהבנת הדת "מבפנים"; דיון במשנותיהם של מקס ובר, רודולף אוטו ואלפרד שיץ.
5. דת ללא הסבר - היבטים בהגותו של ויטגנשטיין.
6. תפיסת הדת של קירקגור והשלכותיה בפילוסופיה של הדת.

ב. ביקורת הדת של דויד יום.
7. עמדת הספקנות הפילוסופית ביחס לדת וניצניה בהגותו של יום.
8. ביקורת הדת של יום לפי "דיאלוגים על הדת הטבעית".
9. "דיאלוגים על הדת הטבעית" (המשך); תרומתו של יום להבנת הדת.

ג. ההוכחות לקיום האל.
10. ההוכחות לקיום האל - ניתוח פסיכולוגי.
11. פירוט ההוכחות תוך מעקב ביקורתי וניתוח מושגים: ההוכחה הקוסמולוגית.
12. המשך – ההוכחה הטלאולוגית וההוכחה האונטולוגית.
13. משמעות ההוכחות לקיום האל.
14. דיון סיכום - דרך האמונה לעומת דרך התבונה.

ביבליוגרפיה:

1.  יום,  דיאלוגים על הדת הטבעית.
2. Mitchell, B., (ed.), The Philosophy of Religion.
3. Mackie, J.L., The Miracle of Theism: Arguments for and against the Existence of God.
4. Cahn, S.M. & Shatz, D. (eds.), Contemporary Philosophy of Religion.
5. Phillips, D.Z., Religion Without Explanation.

0618.1059: מבוא לאסתטיקה
ד"ר חגי כנען

השיעור עוסק בשאלות מרכזיות שמעלה המחשבה הפילוסופית אודות מקומה של האמנות ומעמדו של היפה, תוך התמקדות בפרקים נבחרים מהעת העתיקה ועד המאה ה- 20.  כך, דרך דיון בהוגים כגון אפלטון, פלוטינוס, קאנט, שילר, קירקגור, ניטשה ופרויד, נבחן את האופן בו מאירה המחשבה האסתטית לא רק את התופעה האמנותית, אלא גם את מבנה הניסיון האנושי ואת שאלת האמת.
הדיון יערך תוך תשומת לב ליחסי הגומלין שבין המחשבה הפילוסופית והאמנות המערבית, ובפרט, תוך ניסיון להבין את מקורו וגלגוליו של "הריב העתיק" בין הפילוסופיה והאמנות, או לחילופין, את טבעה של האינטימיות המסובכת שביניהן.

בין הנושאים הנדונים:
התשוקה אל היפה בפילוסופיה היוונית
אפלטון על המעמד האונטולוגי של האמנות
ייצוג, אשליה ופרספקטיבה בפילוסופיה המודרנית ובאמנות הרנסנס
השיפוט האסתטי אצל קאנט וגלגוליו ברומנטיקה
האדם האסתטי: על חיים אנושיים כיצירת אמנות 
אמת וטרגדיה 
מודרניות ואואנגרד

0618.1059: מבוא לאסתטיקה
ד"ר אלי פרידלנדר

שיעור זה מהווה הקדמה היסטורית ושיטתית לדיונים בתחום האסתטיקה. נקרא מכתבי אפלטון, אריסטו, רוסו, קאנט וניטשה. נלווה את הדיונים הפילוסופיים בפנייה ליצירות בתחומים השונים של הספרות, הקולנוע והאמנות הפלסטית.

0618.1010: מבוא ללוגיקה פילוסופית
ד"ר אלי דרזנר 

מטרת הקורס  להרחיב ולהעמיק את הדיון  בתחשיב הפרדיקטים ולסקור נושאים מהלוגיקה הקלאסית ומלוגיקות לא סטנדרטיות שצמחו כהרחבה של הלוגיקה הקלאסית או מתוך הביקורת כלפיה.  יושם דגש על השיקולים הפילוסופיים והמתודולוגיים שבבסיס המערכות הלוגיות השונות. בין הנושאים שיידונו:

1. תחשיב הפרדיקטים: כללי היסק,  וסמנטיקה תורת קבוצתית.
2. לוגיציזם והפרדוכסים הסמנטיים.
3. מושגים ראשוניים מלוגיקה מודאלית וסמנטיקה של עולמות אפשריים.  

0618.1015: מבוא לפילוסופיה של הלשון
ד"ר ענת מטר

הבנת תפקידה המהותי של השפה מאפיינת את כל זרמי המחשבה המודרנית. במבוא לפילוסופיה של הלשון מוצגות בפני התלמיד סוגיות יסוד בתחום זה, כגון: מהי משמעות, מהו הקשר בין שפה ועולם, ובין שפה ומחשבה. דגש מיוחד מושם על הבנת מהות הפילוסופיה עצמה לאור תפישות הלשון החדשות. הסקירה נושאת אופי היסטורי ומתמקדת בפילוסופיה של המחצית הראשונה של המאה ה- 20. 

תכנית הקורס (עפ"י שבועות):

1.  הצגת התפישה המערבית המסורתית של יחסי שפה, אדם ועולם.
2-4. גוטלוב פרגה: הפנייה לשפה לשם פתרון בעיות הפילוסופיה.   
5. אדמונד הוסרל: פנומנולוגיה ויחסי שפה ומחשבה. 
6-7. ברטרנד ראסל: אמפיריציזם ואנליזה לשונית. 
8-9. לודוויג ויטגנשטיין (המוקדם): גבולות השפה, המחשבה והעולם. 
10. החוג הוינאי: עקרון האימות וסילוק המטאפיסיקה בעזרת הניתוח הלשוני. 
11-12. לודוויג ויטגנשטיין (המאוחר): השפה כפעילות שאינה מבוססת על ייצוג, ואופייה של הפילוסופיה לאור הבנה זו.
13. מצב הפילוסופיה של הלשון בשנת 1950. 

0618.1041: מבוא לפילוסופיה של המדע
פרופ' מנחם פיש

לאחר מבוא שיטתי קצר הסוקר גישות שונות לפילוסופיה של המדע, ואוריינטציה בסיסית באשר להיבטים תוכניים ומבניים אחדים האופייניים לידע מדעי, יוקדש עיקרו של הקורס לתיאור וניתוח תולדות המאמץ לבאר ביאור פילוסופי של המדע למן שלהי המאה ה16-. בתוך כך נדון בפילוסופיות המדע של בייקון ודקארט; בבעייתיות שהציבה להן הפיסיקה של ניוטון; באתגר שהעמיד החשבון הדיפרנציאלי והאינטגראלי לגישות רציונליסטיות; בקושי שהציבה ביקורת האינדוקציה של יום לגישות האמפיריציסטיות; במשמעות הפילוסופית של פיצול הפיסיקה הבתר-ניוטונית לאנאליטית וריאליסטית; בחידושה של הגישה האינסטרומנטליסטית במתמטיקה ובמדע בשלהי המאה ה18-; בבעייתיות הפילוסופית לנוכח לידת מדעי ההתהוות בראשית המאה ה19-; באמפיריציזם האנטי-בייקוני שלאחר יום; במשבר הפילוסופי שליווה את קריסת הפיסיקה הקלאסית בתחילת המאה ה20-; ובעיקרי הגישות שפותחו בתגובה.
חלקו הראשון והאנליטי של הקורס יעסוק בשאלות יסוד אחדות הנוגעות לתחום המדע ולאפיון דפוסי תיאור והסבר הנוהגים במדעי הטבע. 
חלקו השני וההיסטורי של הקורס יסקור בקצרה את תולדות הניסיונות לבאר את המדע למן ראשית המהפיכה המדעית במאה ה- י"ז ועד לימינו.

0618.2200: מבוא לפילוסופיה במאות ה20-19-
ד"ר צבי טאובר

"התבנית האמיתית שבה מתקיימת האמת יכולה להיות אך ורק המערכת המדעית שלה. המטרה שהצבתי לעצמי היא לסייע לכך שהפילוסופיה תקורב לצורה של מדע – שתוכל לוותר על שמה 'אהבת-הדעת' ותהיה 'דעת ממשית'" (היגל, פנומנולוגיה של הרוח).

מטרת הקורס: הכרת מושגי-יסוד ותפישות עקרוניות בפילוסופיה שלאחר קאנט (המאות ה20-19-) עפ"י ההגויות של כמה מנציגיה. הקורס מתמקד בעיקר בשיטות המטאפיסיות ובתפישות תורת- ההכרה של הוגים אלה.
נושאי הקורס: 1) מבוא – מושג תולדות הפילוסופיה; תיחום אידיאי-היסטורי של פילוסופיות במאות ה20-19-; 4-2) ג. וו. פ. היגל – הפילוסופיה כמערכת; 6-5) פ. ניטשה – ביקורת התרבות המערבית; 7) ב. רסל – אטומיזם לוגי; 9-8) א. הוסרל – הפנומנולוגיה כשיטה; 11-10) ל. ויטגנשטיין – מציאות לשונית; 13-12) ז'-פ. סארטר – אקזיסטנציאליזם; 14) סיכום: הדיאלקטיקה של הנאורות.
ספרות: פרקים נבחרים מכתבי ההוגים הנ"ל. רשימות של ספרות ראשונית וספרות משנית תחולקנה לתלמידים בתחילת הקורס.

0618.2068: קריאה מודרכת בטקסטים פילוסופיים ב' ו-ג'
מורי החוג

הקורס הוא המשך לתרגיל "קריאה מודרכת א'" ומטרותיו דומות: פיתוח מיומנות בקריאת טקסטים פילוסופיים, ותרגול בכתיבת עבודות אקדמיות. במהלך הקורס יידרש מהתלמידים לכתוב כמה עבודות קצרות הנוגעות לסוגיות ספציפיות בטקסט. כסיכום לקורס יוגשו עבודה מקיפה או מבחן.
ב-"קריאה מודרכת ב'" יילמדו חלקים מתוך שני טקסטים מרכזיים בתולדות הפילוסופיה: דוד יום, מסכת טבע האדם ועמנואל קאנט, ביקורת התבונה הטהורה. 
מטרת "קריאה מודרכת ג'" היא להתמודד עם מאמרים חדשים, המהווים ציוני-דרך בתחומים שונים של הדיון הפילוסופי בין זמננו. רשימת המאמרים שיילמדו בכל קבוצה תימסר על ידי מתרגל הקבוצה בתחילת הסימסטר.

0618.2069: קריאה מודרכת בטקסטים פילוסופיים ב' ו-ג'
מורי החוג

הקורס הוא המשך לתרגיל "קריאה מודרכת א'" ומטרותיו דומות: פיתוח מיומנות בקריאת טקסטים פילוסופיים, ותרגול בכתיבת עבודות אקדמיות. במהלך הקורס יידרש מהתלמידים לכתוב כמה עבודות קצרות הנוגעות לסוגיות ספציפיות בטקסט. כסיכום לקורס יוגשו עבודה מקיפה או מבחן.
ב-"קריאה מודרכת ב'" יילמדו חלקים מתוך שני טקסטים מרכזיים בתולדות הפילוסופיה: דוד יום, מסכת טבע האדם ועמנואל קאנט, ביקורת התבונה הטהורה. 
מטרת "קריאה מודרכת ג'" היא להתמודד עם מאמרים חדשים, המהווים ציוני-דרך בתחומים שונים של הדיון הפילוסופי בין זמננו. רשימת המאמרים שיילמדו בכל קבוצה תימסר על ידי מתרגל הקבוצה בתחילת הסימסטר.

0618.2350: תורת-ההכרה ומטאפיזיקה -  שיעור המשך
ד"ר רותי וינטראוב

הקורס יתמקד בספקנות, וידון בשאלות הבאות: ספקנות מתודולוגית מול ספקנות קטיגורית; מעמד הטיעון הספקני ודרכים להתמודד עמו; האם ספקנות רדיקלית מקעקעת את עצמה? האם ניתן לחיות חיים ספקניים? אם לא, האם אי-האפשרות הזו מהווה הפרכה "פרגמטית" של הספקנות? תשובות לספקנות: נטורליזם; השכל הישר.
ביבליוגרפיה:
1. Descartes, Meditations.
2. Hume, A Treatise of Human Nature.
3. Sextus Empiricus, Outlines of Pyrrhonism.
4 . עדי פרוש, מגמות בתולדות הספקנות.

0618.2401: פילוסופיה של הלשון - שיעור המשך
פרופ' ענת בילצקי

הקורס ימשיך את הקו שהותווה על-ידי קורס המבוא, בבחינת השאלה המרכזית "מהי משמעות?". במקביל להעמקת הבסיס המושגי, נמשיך בסקירה היסטורית של הסוגיות המרכזיות אשר אפיינו את התחום מאמצע המאה העשרים ועד ימינו. הדיון ייערך תחת מספר שערים מרכזיים: גישות כלליות לאפיון משמעות; פרגמטיקה; הקשר בין משמעות, אמת ואובייקטיביות.
בתרגיל ייקראו טקסטים קנוניים הנוגעים לשני השערים הראשונים, בין היתר משל אוסטין, סרל, קווין, דוידסון, ופטנאם.

0618.7458: לוגיקה - שיעור המשך
ד"ר אלי דרזנר

מטרת הקורס: להעמיק את הכרת התלמידים בנושאי הלוגיקה, מטרותיה, שיטותיה, ומשמעותה הפילוסופית.   בין הנושאים שיידונו:

1. הצגה אכסיומטית של תחשיב פסוקים כמערכת לוגוציסטית.
2. סמנטיקה קלאסית והשימוש בשיטות סמנטיות להוכחות במטא-שפה, הוכחות שלמות.	
3. נושאים שונים מלוגיקה לא-סטנדרטית; למשל, לוגיקה רב-ערכית ולוגיקה עמומה.

הציון משותף לשיעור ולתרגיל.

0618.2223: פילוסופיה הודית - שיעור המשך
פרופ' שלמה בידרמן

בקורס זה יידונו הנושאים הבאים:

1.	פילוסופיה הודית והיסטוריה של הפילוסופיה: אסכולות הינדואיסטיות וזרמים בודהיסטיים.
2.	מעמד הפילוסופיה וגבולותיה במחשבה ההודית: תורת הפרמנות והשקפות על טבע האדם. 
3.	חומר ורוח: עיקריה של אסכולת הסאנקאיא ההינדואיסטית.
4.	עמדות ריאליסטיות בתורת ההכרה: אסכולת הניאיא.
5.	עמדות אנטי-ריאליסטיות בתורת ההכרה: פילוסופיות בודהיסטיות (בעיקר וסובנדהו ודיגנגה).
6.	תורת הכרה מול מטפיסיקה – משנתו של שנקרה.
7.	גבולות העולם כגבולות הלשון: פילוסופית הלשון של בהרטריהרי.

בתרגיל הצמוד לשיעור זה ייקראו טקסטים פילוסופיים העוסקים בעיקר בנקודות 4  ו- 5 לעיל. ביבליוגרפיה מפורטת תחולק לתלמידים באחר השיעורים הראשונים. קבלת ציון בתרגיל מותנית בהגשת עבודות שוטפות. 

0618.2225: פילוסופיה מזרחית סינית - שיעור המשך 
פרופ' יואב אריאל

קריאה בספרי היסוד של הפילוסופיה הסינית מן המאות 2-5 לפנה"ס מתוך כוונה לעמוד על המבנה הלשוני של השפה הסינית הקלאסית. השיעור נועד לתלמידים שהשתתפו לפחות בשנת לימודים אחת בלימודי שפה הסינית של זמננו.

0618.2209: פילוסופיה של הדת - שיעור המשך
ד"ר רחל שיחור

בקורס זה ידונו הנושאים הבאים:
1. מעמדו של הנס כהוכחה היסטורית לקיום האל. היחס בין הנס ובין הסדר הטבעי והתאולוגיה הטבעית.  דת ומדע.
2. גישות שונות לדת: ההימור של פסקל, הפרגמטיזם של ויליאם ג'יימס.
3. בעיית השפה הדתית ומשמעותם של פסוקים דתיים.
4. הדת כמשחק לשון וכצורת חיים - ויטגנשטיין וממשיכיו.

ביבליוגרפיה:

1. וויליאם ג'יימס, החוויה הדתית לסוגיה.
2. R. Swinburne, The Concept of Miracle.
3. Flew, Hare & Mitchell, "Theology and Falsification", in A. Flew (ed.), New Essays in    Philosophical Theology.
4. R.B. Braithwaith, "An Empiricist View of Nature".
5. D.Z. Phillips, "Religious Beliefs and Language Games".

0618.2601: תורת המוסר - שיעור המשך
מר יוסי ממרוד

קורס זה יתמקד באופני צידוקן של תורות אתיות. במהלכו, ננסה לאפיין, לסווג ולהעריך את אסטרטגיות הצידוק העיקריות, שבאמצעותן ניסו פילוסופים של המוסר לצדק את תורותיהם האתיות-נורמטיביות. במסגרת הדיון תעלנה שאלות הנוגעות למאפייניה הייחודיים של האתיקה, ולמידת תלותה ויחסה אל המטאפיסיקה, תורת ההכרה, הפילוסופיה של הלשון והפילוסופיה הפוליטית. כמו כן, נבקש לעמוד בפרוטרוט על טיבם של האתגרים שמציבים פילוסופים ספקנים לפתחה של האתיקה, נערוך אבחנות בין סוגים וזנים שונים של אתגרים כאלה ונעריכם. במהלך הקורס נקרא קטעים נבחרים מתוך כתביהם של סקסטוס אמפיריקוס, דיוויד יום, קאנט, מור, קארנפ, אייר, רולס, ישעיהו ליבוביץ' ועוד רבים אחרים.
 
0618.7585: פילוסופיה פוליטית – שיעור המשך (היסטוריה, מדינה ומוסר)
ד"ר צבי טאובר
	
	"המדיניות אומרת: 'היו פקחים כנחשים', ואילו המוסר מוסיף (בחינת תנאי מגביל) לכך: 'אך בלי מירמה, כיונים'. אם שניהם אינם יכולים להתקיים יחד באותו צו עצמו, כי אז קיימת מחלוקת ממש בין מדיניות למוסר [...]" (קאנט, לשלום הנצחי).
	"מעולם [עד למהפכה הצרפתית], מאז שהשמש ניצבת ברקיע והפלנטות סובבות אותה, לא הוכר [העיקרון] שהאדם עומד על הראש, כלומר על המחשבה, והוא בונה לפיה את הממשות" (היגל, הפילוסופיה של ההיסטוריה).
	"אופן החיים החמריים מתנה את תהליך-החיים החברתי, המדיני והרוחני בכללו. לא תודעת האנשים היא הקובעת את הווייתם, אלא להיפך, הווייתם החברתית היא הקובעת את תודעתם" (מארקס, לביקורת הכלכלה המדינית).

מטרת הקורס: הכרת היחסים בין ההיסטוריה, הפוליטיקה והמוסר בתפישות פילוסופיות שונות מתולדות ההגות המערבית החדשה.
דרכי הוראה: הרצאות, קריאה מודרכת, דיון.
נושאי ההרצאות: קאנט – בין מדיניות מוסרית למוסר מדיני; היגל – בין "מוסריות" ל"אתיקה"; מארקס – ביקורת המדינה והמוסר כ"אידאולוגיה"; פופר – ביקורת ההיסטוריציזם; מרקוזה – החברה החד-ממדית. הערה: הנושאים עשויים להשתנות קמעא בהתאם לעניין התלמידים.
ספרות: פרקים נבחרים מחיבורי ההוגים הנ"ל, ובהם: קאנט, לשלום הנצחי; היגל, פילוסופיה של המשפט; מארקס, המאניפסט הקומוניסטי; פופר, דלות ההיסטוריציזם; מרקוזה, האדם החד-ממדי. רשימות ממוקדות של ספרות ראשונית וספרות משנית תמסרנה לתלמידים בתחילת הקורס.

0618.2400: אסתטיקה - שיעור המשך
ד"ר אלי פרידלנדר

"ביקורת כוח השיפוט" של קאנט תהווה בסיס לשיעור זה. במקביל לקריאה ולפירוש של הספר הזה, נעסוק באופנים השונים שבהם עיצב כיוונים מרכזיים ברומנטיקה ובמודרניזם באמנות. 

0659.4613: פילוסופיה של המדע – שיעור המשך
פרופ' מנחם פיש

הקורס יתרכז בשלושה אספקטים פילוסופיים בעייתיים של הפעילות המדעית באשר היא :  (א) הבעייתיות הכרוכה בניתוח מה שמוענק להשערה על ידי תוצאה חיובית של מבחן אמפירי; (ב) הבעייתיות הכרוכה בבירור וניתוח מושג ההסבר כפי שהוא נהוג במדע; (ג) הבעייתיות הכרוכה בהצבעה על אמות מידה מתקבלות על הדעת של קידמה מדעית ופעילות מדעית רציונלית. 

חלק ג': שיעורי בחירה וסמינרים
(בסדר אלפביתי של שמות המורים)

0618.4384: מחשבה מדינית שימושית	
פרופ' יוסף אגסי

מרבית התיאוריות המדיניות, כולל העכשוויות, אין להן יישום יותר מאשר יישום האוריסטי. וזאת, כי מטרתן צידוק, ובהצלחתן הן מצדיקות אוטופיות גרידא. בסמינר זה נבחן דוגמאות כאלה אך עיקר המשימה תהיה לימוד תיאוריות שיש בהן שימוש. נשתמש בחומר ישים מסורתי הרסני, כגון כתבי הנטינגטון ופרידמן, ובחומר המגן על הדמוקרטיה, בעיקר כתבי פופר, בונגה ואגסי.

0618.2630: מבוא לפילוסופיה של ימי הביניים
פרופ' אלעאי אלון

ביסוד שעור זה תעמוד הביוגרפיה של התחרות בין רציונליזם ואמונה בימי הביניים. נעקוב אחרי הווצרותה של השאלה, התפתחותה והניסיונות ליישבה, ונשתתף בניסיונות אלה. תוצג ההצעה כי הבעיה אינה אלא מדומה וכי העיסוק בה על-ידי טובי המוחות של אלף שנה עכב את התפתחות האנושות.
חובות המשתתפים:  פרט להשתתפות בשעור (20%), על המשתתפים לכתוב עבודת אמצע סמסטר שענינה הצגת שאלה ופתוחה (30%), ועבודת סיום – המענה על השאלה הנ"ל (50%).
רשימת קריאה:
E. Gilson, Reason and Revelation in the Middle Ages (New York, 1938).
F.C. Copleston A history of medieval philosophy (Notre Dame [Ind.]: University of Notre Dame Press, 1990, c1972).

0618.4395: המילון הערבי הרגשי
פרופ' אלעאי אלון

מטרה:	הוספת ערכים של הלכי נפש למלון הערבי הישראלי.
הנחות מוצא: 
1.	המילון הרגיל, המבוסס רק על הגדרות קוגניטיביות של מלים וביטויים משקף רק חלק מסה"כ נפשי ("ערפילית מושגית") ומתעלם מהלכי נפש כגון רגשות, אמונות, ותקוות שאותן מלים מביעות אצל המשתמש.  
2.	על מנת להבין את, ולשדר אל, בן השיח הערבי-הישראלי היטב ככל האפשר, יש לקחת בחשבון את המשמעויות הרגשיות של מונחים.
3.	קיימת אפשרות מחקרית לתאר ערפיליות מושגיות אלה.
מבנה הסמינר:
1.	בנית בסיס תיאורטי למלון רגשות
2.	לשון
3.	שיטות מחקר
4.	פסיכולוגיה
5.	שיטות כתיבה ודווח
6.	מחקר שטח 
המשתתפים:	מוזמנים להשתתף תלמידי תואר שני של החוגים: פילוסופיה, ערבית, מזה"ת, אנתרופולוגיה, סטטיסטיקה, פסיכולוגיה. יעשה מאמץ לבנות צוותי סטודנטים מגוונת שבכל אחד יהיה לפחות דובר ערבית אחד.
השיטה:	מחקר שטח
		בנית תאוריה
תחום הבדיקה הראשון – סולם הרגשות בתרבות הערבית-ישראלית. בהסתמך עליו – בדיקת תחום מונחי משפחה.
סוגיות לטיפול ולימוד:
הלכי נפש:חוקי ההקשר של רגשות והלכי נפש אחרים  
בנית מכנה משותף ל"הגדרת" רגשות לשם בנית סולם לבנית הערכים בהמשך
תרבות: הבדלים תרבותיים בהגדרת המציאות
לשון: לכסיקוגרפיה; היחס בין מונח ומושג; 
שיטות מחקר: שיטות לעיצוב המוצר הסופי

ביבליוגרפיה:

Emotions – General
Fridja, N. H., The Emotions (Cambridge, 1986).
Emotions – Measurmeent
Plutchik, R., & Kellerman, H., The Measurement of Emotions: Emotion, theory, Research, and Experience, vol. 004 (San Diego,. 1989).
Emotions and Culture
Russel, J. A., “Cultue and the Categorization of Emotion”, Pshycological Bulletin 110 (1991) 426-450.
Emotion and Language
Bodor, P. “On the Use of Emotional Language”, in: Oller, J. W. Jr., and A. Wiltshire, “Towards a Semiotic Theory of Affect”, in: Niemeir, S. & R. Dirven (Eds.), The Language of Emotion (Amnsterdam/Philadelphia, 1997) 195-208.
Kצvecses, Z., Metaphor and Emotion: Language, Culture, and Body in Human Feeling (Cambridge, 2000).
Emotions -Lexicography
Kצvecses, Z., Metaphors of Anger, Pride, & Love: A Lexical Approach to the Structure of Concepts (Amsterdam, 1986).
Emotions and Judgement
Rolls, Ed. T., The Brain & Emotion (NY, 1999).
Emotions – sociology
Harrי, R. (Ed.), The Social Construction of Emotions (Oxford, 1986).
Emotions – Arab
Youssef,-Hanafy, "Arabic expression of emotion" British-Journal-of-Psychiatry 165(3) (1994 Sep) 407. 

0618.4375: הפילוסופיה הפוליטית של אל-פאראבי							
פרופ' אלעאי אלון

0618.4376: תרגיל במו"מ: המקרה של ישראל-איראן								
פרופ' אלעאי אלון
הסמינר על מו"מ יוקדש השנה לתכנון מו"מ עתידי לשלום בין ישראל לאיראן. לאחר מבואות שיעסקו באיראן, ישראל ובמו"מ, יתכננו המשתתפים את עבודת ההכנה, יעבדו בצוותים על הנושאים השונים, ינתחו את עמדות הצדדים, ויציעו פתרונות לבעיות המו"מ הצפויות. תרגיל הסכום של הסמינר יהיה סימולציה של מו"מ.
הסמינר פתוח לתלמידים מתואר שני, ובמקרים מיוחדים גם תלמידי תואר ראשון, מחוגים שונים באוניברסיטה.

0618.4377: גוף ראשון וגופים אחרים במחשבת האיסלאם
							פרופ' אלעאי אלון
	
סמינר זה יוקדש לדיון במושג האני והזולת בתפיסה האסלאמית כפי שמתבטאת באתיקה, סוציולוגיה, פוליטיקה, לשון ומשפט אסלאמיים. נבחן כיצד רואה עצמו המסלם כפרט וכחבר בקבוצה, מהם הכללים החלים עליו ואיך הוא אמור לנהוג כלפי מסלמים אחרים וכאלה שאינם מסלמים. נבדוק באיזו מידה מושגים אלה דומים או שונים ממושגים מקבילים בתפישות מערביות.
מושגי יסוד:
קולקטיב ואינדיבידום
דעות קדומות וסטריאוטיפים
אמונה ואידיאולוגיה כמגדירה קבוצה (האסלאם)
אלמנט אתני כמאפיין קבוצה – שבט, קרבת דם

0618.2782: התרדמה האנתרופולוגית – מישל פוקו נגד המודרניות
אילנה ארבל

העניין המרכזי שבו יעסוק השיעור הוא הביקורת של פוקו על תפיסת האדם, שאותה הוא מייחס להגות המודרנית שמאז קאנט. השיעור, שיתנהל בעיקרו כקריאה מודרכת, יתרכז בהתקפה של פוקו על מושגי החירות, האמת והכוח העומדים בבסיס החשיבה המודרנית-הומניסטית ובאלטרנטיבה שהוא מציע להם, שביסודה ההנחה שהאמת והכוח הם בלתי נפרדים.  
הטקסטים שייקראו במהלך השיעור הם: ע. קאנט, "תשובה לשאלה: נאורות מהי?"; מ. פוקו, "הנאורות מהי?" ומ. פוקו, "תולדות המיניות" 1, "הרצון לדעת".    

0618.2883: החברה הפתוחה ואויביה
אילנה ארבל

השיעור יעסוק בתורה הפוליטית של קרל פופר ובמיוחד בביקורת שלו על המרקסיזם. אי לכך הפגישות הראשונות יוקדשו להגות של מרקס. בהמשך נקרא חלקים מספריו של פופר "דלות ההיסטוריציזם" ו"החברה הפתוחה ואויביה" וכן את מאמרו "השערות והפרכות".

0618.4385: לפני קונפוציוס
פרופ' יואב אריאל

קריאה בחמשת הטכסטים שהחלק העיקרי בהם כנראה נתחבר לפני זמנו של קונפוציוס (551-479 BCE): קנון התמורות Yi-jing,  קנון המסמכים Shu-jing, קנון השירים Shi-jing, רשומות אביב והסתיו Chun-qiu, ו-ספרי הטכסים Li-ji. לימים קבלו כל הטכסטים האלה מעמד קנוני בתוך האסכולה הקונפוציאנית ועיצבו לפיכך את לב המורשת האינטלקטואלית של סין הקלאסית. 

ביבליוגרפיה: 
http://www.sacred-texts.com/cfu/index.htm

Legge, James. The Chinese Classics, 5 vols, Rep. Hong Kong, 1960. Vol. Vol. III: Shoo-king (The Book of Historical Documents); Vol. IV: She-king (Book of Poetry); Vol V: The Ch'un Ts'ew with Tso Chuen (The Spring and Autumn Annals, with the Tso Commentary).

Lynn, Richard J. The Classic of Changes: A New Translation of the I Ching as Interpretedby Wang Bi, transl, New York: Columbia University Press, 1994.

Nylan, Michael. The Five "Confucian" Classics,New Haven, Yale University Press, 2001. 

Pines, Yuri. Foundations of Confucian Thought : Intellectual Life in the Chunqiu Period, 722-453 B.C.E. Honolulu : University of Hawai'i Press, 2002.

Shaughnessy, Edward. Before Confucis: Studies in the Creation of the Chinese Classics, SUNY, 1997. 
דרישות קדם :
יכולת קריאה בטכסטים סיניים קלאסיים ברמה של (לפחות) בוגרי השיעור סינית קלאסית למתחילים. 

0618.6109: פילוסופיה סינית על האינטרנט
פרופ' יואב אריאל

0618.3769: רשומותיו של האדון לו: האנציקלופדיה הפילוסופית הראשונה בסין
פרופ' יואב אריאל

דיון וניתוח קטעים נבחרים מתוך האנציקלופדיה הפילוסופית הראשונה בסין: Lu-shi chun-qiu. האנציקלופדיה נתחברה בשנת 239 לפנה"ס, תחת חסותו של Lu Bu-wei – ראש הממשלה של מדינת Qi, תקופה קצרה ביותר לפני שזו הביסה את כל המדינות הפיאודליות ונהייתה למייסדת השושלת הקיסרית הראשונה בסין. האדון לו כינס תחת כנפיו הפטרוניות את גדולי המלומדים בסין של אותה תקופה ואלה נתבקשו לכנס לתוך האנציקלופדיה הנכתבת את כל רפרטואר הידע שהיה קיים באותה תקופה של סין העתיקה: פראקטיקות מדעיות, טכנולוגיות חקלאיות ורפואיות, אמונות דתיות, מנהגים פולקלוריסטיים, טכסים של חצר המלכות וטכסים פרטיים, תיאוריות פוליטיות, דיונים היסטוריים, ציטוטים וניתוח ספרותיים, מחשבות, דעות ורעיונות פילוסופיים. אנציקלופדיה זו היא המקור היחידי ממנו אפשר ללמוד ולנתח קווים מרכזיים באסכולות הפילוסופיות הסיניות של אותה תקופה מנקודת מבט חיצוני לאסכולה שעל הפרק: קונפוציאניזם, דאויזם, מואיזם, לגליזם, אסכולת השמות, אסכולת היין-והיאנג והאסכולות הרפואיות. על אף חשיבותה העצומה לא תורגמה אנציקלופדיה זו לאנגלית עד לשנת 2001, אך עתה, משהושלמה מלאכת התרגום הנפלאה של פרופ' ג'ון נובלוק (ז"ל) ושל פרופ' ג'פרי ריגל (יבל"ח) ניתן לקהל יותר נרחב של "חובבי סין" להתחמם כנגד אורה של האנציקלופדיה: רשומותיו של האדון לו. את זאת נעשה, כמובן, במהלך הסמינר.

ביבליוגרפיה:
The Annals of Lu Buwei: Lu Shi Chun Qiu: A Complete Translation and Study.
Jeffrey Riegel (Translator), John Knoblock (Translator). Stanford, Stanford Univ. Press, 2001. 

Sellmann, James. Timing and Rulership in Master Lus Spring and Autumn Annals Lushi Chunqiu. (Suny Series in Chinese Philosophy and Culture) State Univ of New York Press, 2002.

0618.2802: זמן ויזואלי
גב' אפרת ביברמן

מושג הזמן הוא מונח מרכזי באסתטיקה, שם שימש באופן מסורתי להבחנה בין סוגי האמנות השונים, בעיקר בין ספרות לציור. במהלך הקורס נפגיש בין תפיסות זמן שונות, שנוסחו לרוב בקשר לזמן של הייצוג האמנותי אך גם במסגרת תפיסה רחבה יותר של הזמן, ונתבונן בדוגמאות חזותיות לאורן. כמו כן נבחן היבטים שונים של מושג הזמן, באמצעותם ניתן לחשוב על הזמן הרלבנטי לייצוג החזותי. במסגרת השיעור נסקור ונעמת בין תפיסות פילוסופיות ואסתטיות של הזמן (מזו של אריסטו ב"פואטיקה" ועד לסינג וקאנט) לבין התבוננות במושג הזמן במסגרת הפסיכואנליזה הלאקאניינית. בנוסף, נקרא גם מכתביהם של גודמן, בודריאר, קאלר, ז'יז'ק ועוד. 

0618.3768: שנקרה מול הבודהיסטים
פרופ' שלמה בידרמן

בסמינר זה נעסוק באחד הויכוחים הפילוסופים המרתקים שהתפתחו בהגות ההודית בין שני זרמים שהם לכאורה אנטי-ריאליסטיים (דוחים את אפשרות ההכרה הישירה של המציאות החיצונית). ויכוח זה מנוהל על ידי שנקרה כאשר הוא בא לדחות אחת לאחת את השקפותיה של עמדת היוגצ'רה הבודהיסטית. אבל, האם הוא אכן דוחה אותן? ואולי גם מושפע מהן? במהלך הסמינר נקרא חלקים מתוך ביקורתו של שנקרה ומתוך הטיעונים הבודהיסטים. 
ביבליוגרפיה מפורטת תחולק באחת הפגישות הראשונות של הסמינר.
השתתפות בסמינר תחייב את התלמידים לקריאה שוטפת ולהגשת רפרטים (כתנאי מוקדם להגשת עבודה סמינריונית מסכמת).

0618.4382: על המציאות החיצונית ומה שמחוצה לה: מחשבות על פילוסופיה השוואתית
פרופ' שלמה בידרמן

בסמינר זה נדון בעמדות פילוסופיות שמשותף להן מתן קדימות לקיומה של "פנימיות" (תודעה, מודעות-עצמית, וכיו"ב) על קיומה של "חיצוניות" (העולם כמכלול הדברים שהנם ברי תצפית). נבחן עמדות אלה הן כמערערות על אפשרותה של אפיסטמולוגיה ריאליסטית "ישירה", והן כמציעות תמונה פסיכולוגית של המודעות האנושית כפורמטיבית בכינונו של העולם החיצון. 

השתתפות בסמינר תחייב את התלמידים לקריאה שוטפת, משבוע לשבוע, ולהגשת רפרטים.

0618.4777: סמינר מחקר ב': בריה פוליטית ורציונאלית
פרופ' ענת בילצקי [בשיתוף עם מר יפתח גולדמן]

סמינר מחקר מ.א. הוא מסגרת לקריאה וכתיבה ככלי מחקר של התלמידים. נושא הסמינר נתפס באופן רחב ביותר- כשאלה עקרונית בתולדות הפילוסופיה אודות מהות האדם כיצור לוגי-לשוני ויצור חברתי-פוליטי. במשך השנה נסקור באופן שיטתי  טקסטים ראשוניים של "הפילוסופים הגדולים" אשר דנו באופן מפורש בסוגיית האדם הלוגי ו/או האדם הפוליטי, החל מאפלטון ואריסטו וכלה במרקס ופרויד. השאלות שתועלנה בקורס תהיינה היסטוריות, מושגיות, או מתודיות.  התלמידים יבחרו סוגיות ספציפיות הקשורות לפילוסוף מסוים ויציגו אותן בעזרת חומר פרשני. באופן קבוצתי ייערך דיון בקורתי על העבודות השונות.

0618.3766: ממלכת הרטוריקה
ד"ר ענת בילצקי

בהיסטוריה של הרעיונות תופסת הרטוריקה תפקידים שונים: "אויבת" של הפילוסופיה ושל הלוגיקה, דיסציפלינה אריסטוטלית מכובדת, מלאכת קישוט העוסקת בסגנון בלבד, ואידיאולוגיה כללית אשר מכוונת את (כל) השיח האנושי. בסמינר נכיר את התחום שנקרא "הרטוריקה החדשה" – תחום אשר מסרב להכריע בדבר ההגדרה הטובה ביותר לרטוריקה, ובמקום זאת מאחד פרספקטיבות שונות לרטוריקה ועומד על היתרונות שבהבדלים ביניהן. נעסוק בעיקר בכתביו של חיים פרלמן אשר מציג רטוריקה ניאו-אריסטוטלית אשר מבחינה בין הוכחה (לוגית) וטעינה (ארגומנטטיבית), ופונה לשטח המשפטי והערכי כבסיס לדיונים ברטוריקה. 

ביבליוגרפיה ראשונית: 
1. חיים פרלמן, ממלכת הרטוריקה (The Realm of Rhetoric).
2.  Chaim Perelman, The Idea of Justice and the Problem of Argument. 
3. Chaim Perelman and L. Olbrechets-Tyteca, The New Rhetoric: A Treatise on Argument. 

0618.3765: לוגיקה ושפה טבעית
ד"ר חנוך בן ימי

תחשיב הפרדיקטים סוטה מהשפה הטבעית בכמה בחינות סמנטיות משמעותיות, ההופכות אותו לבלתי-מסוגל לייצג נאמנה את הסמנטיקה והלוגיקה של משפטים בשפה הטבעית. נראה כיצד ההוריה (reference) בתחשיב הפרדיקטים מוגבלת יחסית לזו שבשפה הטבעית, וכיצד, כתוצאה מכך, שונה הכימות (quantification) בתחשיב הפרדיקטים באופן משמעותי מזה שבשפה הטבעית. נפתח תחשיב אלטרנטיבי המייצג טוב יותר את הלוגיקה והסמנטיקה של השפה הטבעית.

0618.4379: תיאוריות עתיקות של תפישה
ד"ר חנוך בן ימי
									
נדון בכמה תיאוריות של תפישה מן הזמן העתיק. הפילוסופים שיידונו (ככל שנספיק) יהיו: אמפדוקלס, דמוקריטוס, אפלטון, אריסטו, הקירנאים, אפיקורוס, הסטואים, הסקפטים, פלוטינוס, אוגוסטינוס. כל תלמיד יתבקש להגיש בכיתה רפראט על פילוסוף אחר.

0618.2664: תפישה ישירה
ד"ר חנוך בן ימי

בזמן החדש, מגלילאו ודקארט ואילך, התיאוריה שלפיה התפישה היא באמצעות ייצוגים מנטליים היא דומיננטית בפילוסופיה. הצבעים, הצלילים, הטעמים וכך הלאה הם, במובן חשוב, לא בעולם שאותו אנו תופשים אלא בתוך הנפש או המוח. בקורס נבחן ביקורתית את הטיעונים בעד תיאוריות ייצוגיות של תפישה, וכן ננסה לפתח תיאוריה של תפישה ישירה.

0618.2696: קריאה ב"מחקרים פילוסופיים" של ויטגנשטיין
ד"ר חנוך בן ימי

נקרא מתחילתם, תוך כדי פירוש ודיון ביקורתי, את "מחקרים פילוסופיים".

0618.4387: לוגיקה אינדפיניטיבית
ד"ר חנוך בן ימי

בסמינר זה אני מנסה לפתח לוגיקה חדשה, בעלת יישומים לעמימות (פרדוקס הערמה), ניתוח מבנה החלל והזמן, מבנה החומר, חוקי הטבע ועוד. מומלץ שתלמיד הנרשם לסמינר יהיה בעל רקע בלוגיקה, מתמטיקה או פיזיקה, לפחות ברמת שנתיים ראשונות של לימודי תואר ראשון.

0618.2703: פילוסופיה של חוסר עקביות :דרכו הפילוסופית של לשק קולקובסקי
מר ירון בקר

לא. אין זו אי הבנה. בדרכו הפילוסופית של לשק קולקובסקי בולטת האזהרה מפני עקביות יתר, המביאה לדעתו בהכרח לדוגמטיות, כפייה מחשבתית ואף לטרור מדיני. נפתולי חיפושיו הפילוסופיים של הפילוסוף הפולני נעים בין האמונה לבין הספק הפילוסופי, בין האוטופיה החברתית לבין ההתנסות הריאלית ביותר במאטריה המדינית, בין המארקסיזם לבין העמידה על סף האקזיסטנציאליזם הדתי, בין התפיסה של הפילוסופיה כמדע לבין ראייתה כמיתוס. בכל החיפושים האלה משתדל לשק קולקובסקי להיות בתנועה מתמדת, וזו אולי הסיבה שהוא אינו נעצר בצורה עקבית בשום תחנה בדרכו ומטיף להימנעות מדוגמטיות מסוג כלשהו. לדיון בסוגיות שמעלה פילוסוף מבוכה זה יוקדש הקורס.
ביבליוגרפיה נבחרת:
קולקובסקי לשק. על הרשות הנתונה , ספרית הפועלים,1964 . 
Kolakowski Leszek, Main Currents of Marxism ,London 1988.

0618.2700: אהבת אלהים בדרך גאומטרית 
מר יובל ג'ובני

בפתיחת ה"מאמר על תיקון השכל" מציג שפינוזה את האינטרס הפילוסופי שלו כאינטרס אכסיסטנציאלי. הניסיון לימדו שהחיים הרגילים, המכוונים להשגת עושר, כבוד והנאות חושים, אינם אלא חיי אומללות. "ראיתי שאני שרוי בסכנה חמורה" - מתאר שפינוזה את התקופה הטרום-פילוסופית שלו - "בדומה לחולה אנוש הרואה את מותו הוודאי לנגד עיניו". הארגון מחדש של חייו מתוך כמיהתו למצוא דבר שימלאהו "שמחה מתמדת שאין למעלה ממנה" הובילו אל הפילוסופיה; שכן, עניינה העיקרי של הפילוסופיה הוא החיים הטובים. 
אך הדרך אל הנחלה האתית של החיים הטובים עוברת בשדה המטאפיזיקה; שכן, הכרת חייו הטובים של האדם תלויה בהכרת טבע האדם, והכרת טבע האדם תלויה בהכרתה של המציאות כולה, שהאדם הוא רק אחד מאבריה.
השיעור יוקדש לקריאה ודיון בתורת המידות של שפינוזה תוך כדי התמקדות מיוחדת במתודה הגיאומטרית שבה נכתב החיבור. 

0618.2818: אופקי החשיבה של הנשגב
מר מנחם גולדנברג

הנשגב הוא מושג המציין חוויה חזקה של חיות ואימה, חוויה המתעוררת אל מול דבר מה עצמתי שאינו נתפס על ידי ההכרה. כסוג מיוחד של רגש משויכים הנשגב והדיון בו לתחום האסתטיקה. אולם, בשל אפיוניו מקיים רגש זה קשרים הן עם תורת ההכרה והן עם תורת המוסר. באופן בולט הדיון בנשגב כרוך בשאלת הטרנסצנדנציה והסופיות, ולפיכך מהווה מושג חשוב במסורת החשיבה הביקורתית אודות הסובייקט. בקורס נעקוב אחר התפתחות הדיון במושג הנשגב, אפיוניו ותפקידיו בפילוסופיה המערבית המודרנית, וכמושג שמאפשר בסיס לביקורת המטאפיזיקה המודרנית.    

0618.2767: אוסקר ויילד ואסתטיציזם – קריאה בטקסטים
גב' מיכל גל

"אם לא ייעשה דבר לבלום את סגידתנו המפלצתית לעובדות, תיהפך האמנות לעקרה והיופי יחלוף לו מן הארץ" (אוסקר ויילד, 1891). 
אוסקר ויילד הוא מהבולטים בתנועה האסתטיציסטית, תנועת ה"אמנות לשם אמנות", מבשרת המודרניזם, שצמחה במחצית השנייה של המאה ה19- כנגד הנטורליזם והריאליזם ותפיסות אמנות מוסרניות. בשיעור נקרא מבחר דיאלוגים, מסות, אגדות ומאמרים של ויילד ואסתטיציסטים נוספים כמו ג'יימס מקניל ויסלר וולטר פייטר ואוברי בירדסלי. ננתח את הניסיון הראשון ליצור ציורים מופשטים, ואת תפיסת האמנות כמדיום אוטונומי שדוחה משמעות וגיוס, כמייצרת דברים יפים, כמסדרת את העולם הכאוטי והבנלי, וכיוצרת צורות חדשות שאינן מחקות את החיים כי אם מהוות מודל שלהם. 

ביבליוגרפיה חלקית:
Wilde, Oscar. 1966. Complete Works of Oscar Wilde. London: Collins.
מופיע בהוצאות ובמהדורות שונות.
Whistler, James Mcneill. 1967. The Gentle Art OF Making Enemies. New York: Dover
Whistler, James Mcneill (Nigel Thorp ed.). Whistler on Art. Washington, D. C: Smithsonian Instituion Press.
Ellmann, Richard (ed). 1969. The Artist as Critic – Critical Writings of Oscar Wilde. Chicago: Chicago Uni. Press.

0618.3557: חישוב ומחשבה 	
ד"ר אלי דרזנר

בסמינר זה נעסוק בדרכים שבהן מושג החישוב המודרני קשור למאמץ הפילוסופי להבין את טיבה של המחשבה האנושית. בין השאר, נדון בהתפתחויות בלוגיקה הפורמלית שהובילו אל האפיון המתמטי של מושג החישוב, בתיאורים חישוביים של פעילות קוגניטיבית, ובביקורות פילוסופיות שונות על תפיסת המחשבה כחישוב. 

0618.2809: מחשב, מחשבה, חברה	
ד"ר אלי דרזנר

האם המהפכה הדיגיטלית המתרחשת סביבנו משנה את ראייתנו את עצמנו כבני אדם? מה יכול ללמד אותנו המחשב על מחשבה, ומה בין חברה וירטואלית לחברה? מטרת קורס זה היא לסקור את היסודות התיאורטיים שבבסיס פיתוח המחשב, ולדון בהשלכות שיש לרעיונות ולמושגים ממדעי המחשב על הצורה בה אנו תופשים ומבינים תופעות, כגון: מחשבה, משמעות, תקשורת וחברה. הקורס יעסוק בנושאים מתוך מספר תחומים: פילוסופיה, לוגיקה, בלשנות, מדעים קוגניטיביים, פסיכולוגיה ומדעי המחשב. לא נדרשת הכרות מוקדמת עם אף אחד מהם.
תכנית הקורס:
1.	מבוא/ סקירה כללית.
2.	פורמאליות – במדע בכלל ובלוגיקה בפרט; חוקי המחשבה של בול (אלגברה בוליאנית) ושפת המושגים של פרגה.
3.	מושג החישוב: מכונות טיורינג; תזת צ'רץ'.
4.	מבחן טיורינג; ה'משוואה' מחשבה/ מח = תכנה/ חמרה.
5.	בלשנות חומסקאית.
6.	מדע קוגניטיבי ואינטיליגנציה מלאכותית.
7.	הביקורת על המדע הקוגניטיבי וה-AI.
8.	חישוב נוירוני.
9.	היסטוריה של התפתחות המחשב מאמצע המאה ועד היום.
10.	עידן האינפורמציה – השלכות חברתיות.
11.	AI והשימוש באינפורמציה; הביקורת על 'נביאי האינטרנט'.
12.	סיכום; נושאים נוספים. 

0618.4276: סמינר מחקר א' - רגשות													
ד"ר רותי וינטראוב 

הסמינר יתמקד במספר סוגיות פילוסופיות  שמעוררים הרגשות: המבנה שלהם (האם מכילים מרכיב תחושתי/קוגניטיבי) האפשרות לשפוט אותם כרציונלים, והאפשרות לחוות אותם ביחס לאובייקטים פיקטיביים. לאחר פגישת מבוא, יכתוב כל תלמיד שתי עבודות על מאמרים כבחירתו,  ותיערך פגישה אישית עם המרצה לדיון בהן.

0618.4669: סמינר מחקר א' - רציונליות												
ד"ר רותי ויינטראוב

הסמינר יעסוק באספקטים שונים של  הרציונליות, תיאורטית ומעשית, ויתחקה על אופייה וגבולותיה: האם הרציונליות כפופה לכללים? האם הרציונליות אוניברסלית? האם אפשר להצדיק העדפות? לאחר פגישת מבוא, יכתוב כל סטודנט שתי עבודות על מאמרים בנושא לפי בחירתו, ותיערך פגישה אישית עם המרצה לדיון בהן.

0618.4380: סוגיות קיומיות בפרספקטיבה אנליטית
ד"ר רותי וינטראוב

נהוג לחשוב שהפילוסופיה האנליטית עוסקת בתיאוריות מופשטות ו"מנותקות מהחיים", וגם כשהיא נסובה אודות נושאים "ארציים" יותר, דיוניה עקרים ותפלים. נבדוק סברה זו ע"י בחינת דיונים אנליטים (של  Bernard Williams   ו-Thomas Nagel, בין השאר) בסוגיות קיומיות: המוות (ומדוע – אם בכלל – הוא רע), האמונה הדתית, הרציונליות של הרגשות, טיעון המדרון החלקלק, ועוד.

0618.4233: פרקים מהפנומנולוגיה של הרוח מאת היגל  
ד"ר צבי טאובר

	"הכל עומד על כך שנבין ונבטא את האמיתי לא [רק] בתור עצם [[Substanz, אלא בה-במידה גם בתור נושא [Subjekt]." (ג. וו. פ. היגל, פנומנולוגיה של הרוח).

מטרת הקורס: הכרת יסודות הגותו של היגל באמצעות קריאה בפרקים נבחרים מתוך ספרו: פנומנולוגיה של הרוח (1807).
אופן הלימוד: הרצאות מבוא, קריאה מודרכת, דיון, הרצאות רפראט (למעוניינים בכך), הכנות אישיות לכתיבת עבודה סמינריונית.
ספרות: Hegel’s Phenomenology of Spirit (tr. A.V.Miller). לעברית תורגמו שני פרקים: ג. וו. פ. היגל, הקדמה לפנומנולוגיה של הרוח (מאגנס, 1996); יצחק קליין, הדיאלקטיקה של האדון והעבד,  (אוניברסיטת חיפה, עם עובד, 1978; עמ' 73-64) רשימה של ספרות משנית תחולק בתחילת הקורס.

0618.3723: פילוסופיית המשפט מאת היגל
ד"ר צבי טאובר

"[...] האמת היא אחדות הרצון הכללי והרצון הסובייקטיבי; הרצון הכללי, מן-הדין שימצא במדינה, בחוקיה, במוסדותיה הכלליים והתבוניים. המדינה היא האידאה האלוהית עלי אדמות [...]" (היגל, הפילוסופיה של ההיסטוריה). "[...] מהלכו של האל בעולם - זאת היא המדינה [...]" (היגל, פילוסופיית המשפט).

מטרת הקורס: הכרת תורת המוסר, החברה והמדינה של היגל.
דרכי הוראה: הרצאה, קריאה מודרכת, דיון, הנחיה אישית לכתיבת עבודה סמינריונית.
נושאי הקורס: מבוא מושגי למטאפיסיקה של היגל; שלושה מושגי מוסר (המשפט המופשט, המוסריות, האתיקה); משפחה, חברה-אזרחית (לרבות מערכת-הצרכים), מדינה; דת ומדינה; על המלחמה; דמוקראטיה מודרנית ומדינת הרווחה; ביקורתו של היגל על אפלטון ורוסו; ביקורתו של מארקס על היגל; הביקורות הליבראליות על היגל, ועוד.
ספרות: החיבור המרכזי בקורס - Hegel’s Philosophy of Right (סעיפים שונים ממנו מתורגמים לעברית: א. יסעור [עורך], משנתו המדינית של היגל). רשימות של ספרות משנית תחולקנה לתלמידים בתחילת הקורס.

0618.2661: פנומנולוגיה: מהוסרל עד לוינס
ד"ר חגי כנען

מהי פנומנולוגיה? הקורס יציג אספקטים מרכזיים של המחשבה הפנומנולוגית כפי שזו התפתחה והשפיעה על הפילוסופיה של המאה העשרים. במרכז הקורס, דיון בהגותם של הוסרל, סרטר, מרלו-פונטי ולוינס.

0618.3764: אני והזולת
ד"ר חגי כנען

אחת הביקורות האתיות המרכזיות על המחשבה האקזיסטנציאליסטית מצביעה על כך כי אידיאל האותנטיות אינו עולה בקנה אחד עם המשתמע מנוכחותו של הזולת. מה הוא מקומו ומעמדו של הזולת בניסיון האנושי? מה הם האופקים שאיתם הוא מופיע? מה הם מאפייניו הפנומנולוגים, האסתטיים והאתיים של הסובייקט שאינו אני? הסמינר יתמקד בשאלת אופייה המיוחד של נוכחות הסובייקט הנבדל ממני, תוך שימת דגש על המפגש בין פרספקטיבות וטקסטים פילוסופים, פסיכואנליטיים, וספרותיים.
הקריאה תכלול טקסטים של הוסרל, היידגר, בובר, לוינס, קליין, ויניקוט, לנג, קפקא, קונדרה.

 0618.3778: פילוסופיה וציור
ד"ר חגי כנען

לפי הפילוסוף הצרפתי מרלו-פונטי, הפעילות הפילוסופית דומה לפעולת הציור. הפילוסופיה כמו הציור מצליחה בתפקידה כאשר היא מלמדת אותנו מחדש לראות. בסמינר נעסוק בטבעה של ההופעה החזותית,  במקום שיש לה בהתנסות האנושית, ובסוג הויזואלית המיוחדת לציור. נתמקד באופנים שונים בהם מתייחס הציור לעולם, וכן ננסה להבין את היחס שבין דרכו של הציור לפתוח אותנו אל טבע הדברים לבין החיפוש הפילוסופי אחר האמת.
הטקסטים שדרכם יתנהל הדיון יהיו משני סוגים. מחד, טקסטים פילוסופים העוסקים ביצירות אמנות ואמנים ספציפיים, כגון: הייגדר על ואן-גוך, מרלו-פונטי על סזאן, פוקו על ולאסקס, לאקאן על הולביין, ליואטר על ניומן; ומאידך, טקסטים של ציירים העוסקים בפעולת הציור ומשמעותה.

0618.4391: לוינס 
ד"ר חגי כנען

קריאה בטקסטים מרכזיים של עמנואל לוינס.

0618.3770: שיבוט גנטי
פרופ' אסא כשר

סמינריון זה יעסוק בהיבטים האתיים, המוסריים והדתיים של המחקר, הפיתוח והיישום של שיטות לשיבוט מטען גנטי אנושי.
בסמינריון ייעשה שימוש בספרים הבאים:
הקדמות עובדתיות:
איאן וילמוט וקית' קמפבל עם קולין טאדג': הבריאה השנייה, הוצאת מטר, 2000.
דיונים:
Michael Brannigan (ed.) Ethical Issues in Human Cloning, Seven Bridges Press, New York 2001.
Ronald Cole-Turner (ed.) Human Cloning: Religious Perspectives, Westminster John Knox, Luisville 1997.
Glenn McGee (ed.) The Human Cloning Debate, Berkeley Hills, Berkeley 1998.
Martha Nussbaum and Cass Sunstein (eds.) Clones and Clones, Norton, New York 1998.
Gregory Pence, Who is Afraid of Human Cloning?, Roman and Littlefield, Lanham 1998.
Gregory Pence (ed.) Flesh of My Flesh: Ethics of Cloning Humans, Roman and Littlefield, Lanham 1998.
M L Rantala and Arthur Milgram (eds.) Cloning: For and Against, Open Court, Chicago 1999.

0618.4386: מלחמה, אתיקה ומוסר
פרופ' אסא כשר

סמינריון זה יעסוק בסוגיות שונות במסגרת "תורת המלחמה הצודקת", גם ברמה של הערכת ההחלטה לצאת למלחמה וגם ברמה של הערכת החלטות מעשיות שונות במהלך המלחמה. דגש מיוחד יושם על סוגיות הנוגעות למצב הלחימה הנוכחי של ישראל.
בסמינריון ייעשה שימוש בספרים הבאים:
Paul Christopher: The Ethics of War and Peace, Prentice Hall, Englewood Cliffs 1994.
James Turner Johnson: Morality and Contemporary Warfare, Yale, New Haven 1999.
Jon Kelsay: Islam and War: The Gulf War and Beyond,  Westminster John Knox, Louisville 1993.
Alexander Jokic (ed.)  War Crimes and Collective Wrongdoing,  Blackwell, Oxford 2001.
William Miller: The Mystery of Courage, Harvard, Cambridge 2000.
Mark Osiel: Obeying Orders, Transaction, New Brunswick 1999.

0618.4389: משמעות החיים
פרופ' אסא כשר

במסגרת סמינריון זה נעסוק בהבהרת השאלה "מהי משמעות החיים" ובדרכים השונות להשיב עליה.
בסמינריון ייעשה שימוש בספרים הבאים:
אסא כשר (עורך) משמעות החיים, הוצאת הקיבוץ המאוחד ועמותת יהורז [המאמרים הפילוסופיים].
Owen Flanagan: Self Expressions, Oxford University Press, Oxford 1996.
Roy Baumeister: Meanings of Life, Guilford, New York 1991.

0618.2702: יהדות כתרבות
פרופ' אסא כשר

השיעור יכלול הצגה של היהדות כתרבות. בניגוד לתפיסה הרואה את הזהות היהודית כזהות דתית מסוימת ובניגוד לתפיסה הרואה אותה כזהות לאומית מסוימת, תוצג האפשרות לכונן ולקיים זהות יהודית כזהות תרבותית.
כל הרצאה תכלול מרכיב פילוסופי (מושג או תיאוריה) ויישום להיבט מסוים של הדיון ביהדות כתרבות.
הנושאים שיידונו:
-	משמעות החיים
-	זהות אישית
-	זהות תרבותית
-	יחס לעבר: דת ולאום
-	יחס לעבר: חילון
-	יחס להווה: קירבה וריחוק
-	יחס לעתיד: אחריות
-	חיי-אדם
-	מות-אדם
-	ריסון עצמי
-	אדם, טבע, אל
-	סמלים וטכסים
-	עם הספר

0618.4393: פילוסופיה, שירה, ארוטיקה
פרופ' נתנאל לאור

המעשה הארוטי מכוון להסרת הבושה, הבזוי והנידוי הקשורים באיסור המיני, ולהעברת גופו ונפשו של אדם לבעלותו. אדם תובע לעצמו את צלמו. אין תימה שיסודה של הארוטיקה באפשרות לפרברסיה, ולכן היא מתנה התנסות משברית ומכוננת כאחד. גם השירה מחזרת אחר המציאות, כולל זו של התרבות ושל הסובייקט האנושי. שירה משברית ומכוננת מותנית בשימור המתח ההרקליטיאני ("פרברסיה" ולוגוס) במעשה הפואטי שהנו מעשה לשוני. כך גם הפילוסופיה, כאשר היא מתייחסת אל השפה עצמה – שפת יומיום, אמנות ומדע – ומבקשת לצייר את דמותה של השפה על מנת שתכשר למטרתה: ביטוי, תאור, פרוש, תקשורת וביקורת. ההסטוריה של הפילוסופיה המודרנית היא, בין היתר, ההיסטוריה של ההבטחה להיפטר מספק ולמצוא אמת שאין בה אשליה כלל. התנפצותה של האשליה מותירה את המעשה הפילוסופי חדור ספק עצמי, במעמד של פיתוי עקר או כוחני. הוא (המעשה הפילוסופי) עלול להתנות שירה וסגנון חיים, אשר, לא אחת, ימצאו במאבק עמו, כדי לשמר מרחב תקווה להתפתחות עצמי בקורתי וחופשי. במרחב כזה תתכן אף התפתחותה של פילוסופיה וארוטיקה פואטית. 
בחלקו הראשון יכונן הסמינר רקע פילוסופי, פסיכו-פואטי וביקורתי לדיון בארוטיקה, מדע, ואמנות (ידונו למשל כתבי הוגים כניטצ'ה, היידגר, בטאי, אדורנו, בנימין, דרידה, ברת, פאז, דה-מאן, ב. ג'והנסון, בשלר, רומן יקובסון, ויטקוויץ, גומברוביץ, גומבריך, הרשב). חלקו השני של הסמינר יתמקד בקריאה ביקורתית מכתבי משוררים: הרדי ואליוט, ולרי ובודלייר, פסואה ובורחס, ריטזוס ספריס וקוופיס, נרודה ופאז, צלן, מילוש שימבורסקה והרברט.
הסמינר מכוון לסטודנטים מתחום הפילוסופיה, הספרות, לימודי תרבות ובהסטוריה של הרעיונות. הסמינר יתנהל כקבוצת דיון. משתתפי הסמינר יציגו מאמרים ושירים ויטלו חלק בדיון.

0618.3555: הדיאלוג הפילוסופי כמעצב סגנון חיים
פרופ' נתנאל לאור

הרציונליות הביקורתית רואה בדיאלוג אמצעי מרכזי לברור והתפתחות רעיונות. לפיכך ימנע הרציונליסט הביקורתי מכל ניסיון לחשק את הדיון הביקורתי אחת ולתמיד בפני דוגמה או ספק. נקודת המבט של הרציונליזם הביקורתי מאפשרת הצגה מרעננת של הבעיות הקלאסיות מתחום תורת הידיעה, בעיית האינדוקציה ובעיית האישוש; המעמד (בתחום הרציונליות) והמאפיינים של תיאוריות מטפיסיות ומדעיות; של פסוידו-מדע, מיתוס, דת ומגיה; ושל המתודולוגיה של הדיון הביקורתי. להצגה זו תהיינה השלכות גם על הדיון בבעיות אחרות -- פילוסופיות (למשל, גוף-נפש) וקיומיות (כמו אלה הנוגעות לפיתוח, השקפת עולם וסגנון חיים בתרבותנו המודרנית).
הסמינר יעסוק בהצגת העניינים הבאים: א) הרקע להתפתחות הרציונליות הביקורתית - משבר הפילוסופיה הקלאסית ומופעו בתקופתנו החדשה (דיוהם, וויטהד, רסל); ב) ישום העמדה הביקורתית בתחום המטפיסיקה, המדע ותורת הרציונליות, הדיאלוג הפילוסופי וסגנון החיים. (Popper, Bunge, Bartley, Agassi, Gellner, Miller and Jarvie) ו- ג) בחינת היחס הביקורתי שבין טעון לרטוריקה, היחס שבין טעונים העולים בדיאלוג ביקורתי לבין הרטוריקה של הצגתם.

0618.4396: סמינר מחקר א'-  שפת הפילוסופיה
ד"ר ענת מטר

מה מאפיין את השפה העומדת לרשות הפילוסופיה? מה הקשר שלה לשפת היומיום, לשפה המדעית, לשפת השירה? ואולי בכלל מתבקשת שתיקה? בפגישה הראשונה של הסמינר נבחן התייחסויות שונות לסוגיה זו. אחריה יקבלו התלמידים הפניות למאמרים רלוונטיים, עליהם יגיבו בשני חיבורים קצרים. החיבורים יידונו בפגישות אישיות.  

0618.3767: תפישות מודרניסטיות של שפה
ד"ר ענת מטר

הרוח המודרניסטית משותפת לזרמים בולטים בתרבות המאה ה- 20. היא מאופיינת, בין היתר, בשבירה חדה מן המסורת בכל מה שנוגע למושג הייצוג ובתשומת לב לתפקידה המהותי של הצורה. אפיון כזה כרוך בשרטוט מחודש של היחסים בין שפה, מחשבה ועולם – דהיינו, בפילוסופיה חדשה של השפה. 
בסמינר ננסה לעמוד על המשותף לתפישות המודרניסטיות של השפה בנוגע לייצוג, לבלתי-ניתן-להבעה, להבחנה בין שפה "רגילה" ו"חריגה", וכן על האפשרויות העומדות בפני הפילוסופיה לאור תפישת השפה המודרניסטית. נקרא טכסטים מודרניסטיים (משל ויטגנשטיין המוקדם, אנשי החוג הוינאי, בלנשו, ארטו); אך גם טכסטים מאוחרים יותר, של פילוסופים אשר מבקרים חלק מהנחות היסוד של התפישה המודרניסטית של השפה (ויטגנשטיין המאוחר, דרידה).    

0618.3771: ישו כדמות מוסרית
ד"ר אריאל מירב
הסמינר יעסוק בדמותו של ישו הנוצרי, ובהשוואה בינה לבין דמות הפילוסוף האב-טיפוסי סוקרטס. בין שני אישים אלה, שהשפעתם כה מרכזית בהיסטוריה של התרבות המערבית, ישנם קווי דמיון מרשימים: שניהם חיו בעוני; שניהם העמידו את האהבה במרכז הבנתם את החיים; שניהם הטיפו לרעיון הפרדוקסלי שאין לפגוע אפילו באלה שפוגעים בנו; ושניהם נשפטו למוות והוצאו להורג תוך סירוב לנקוט צעדים שכפי הנראה עמדו לרשותם למנוע גורל זה.  
נבחן את דמותו של ישו כפי שהיא מוצגת בברית החדשה ובגרסאות תיאולוגיות, פילוסופיות, ספרותיות, וקולנועיות שונות. נעמוד על מגוון הבנות שמובעות בגרסאות אלה ביחס לצורה אידיאלית של חיים, וביחס למאפיינים האתיים והרוחניים של חיים כאלה - וזאת בהשוואה לאידיאל המגולם בדמותו של סוקרטס.
0618.2701: ואהבת לרעך כמוך
ד"ר אריאל מירב
הקורס יעסוק בכמה דרכים בהן הובן במסורת הנוצרית הרעיון (שמקורו ביהדות) שאהבה צריכה להיות במרכז חיינו, שאנו מצווים לאהוב הן את האל והן אנשים אחרים. נעיין במספר טקסטים של הגות נוצרית מהברית החדשה ועד ספרו של קירקגור עבודות אהבה. נתמקד בשאלה, מהן ההשקפות שמובעות בטקסטים אלה ביחס לטבעה של האהבה וביחס לקשרים בין אהבה למוסר ובין אהבה לחוויה דתית.

0618.2821: האסתטיקה של שופנהאור	
ד"ר אריאל מירב

הקורס מוקדש לבחינת התיאוריה של שופנהאור ביחס לאומנויות וביחס לגאון-האומן, כפי שזו  מצויה בספר השלישי ביצירתו העולם כרצון וכדימוי. נדון בהשקפתו, שאומנות קשורה בהבנה עמוקה יותר של החיים והעולם מאשר זו הקשורה במדעים, ושהעמדה האסתטית מאפשרת סוג מיוחד של חופש ואושר. נבחן במפורט את תפישתו לגבי ארכיטקטורה, ציור ופיסול, שירה, דרמה, ובמיוחד מוסיקה. 

0618.3779: על מאפייניה של מהפיכת האינטרנט
מר יוסי ממרוד

האינטרנט מאפשר לרבים מאתנו לעשות דברים חדשים שלא יכלו לעשות קודם לכן, ובכלל לשנות לא מעט מאורחות חייהם. זה מתחיל בגישה למקורות מידע, לקניות, לעבודה, ללימודים באוניברסיטה, לאינטראקציה  עם אחרים וכדומה. בסמינר זה נדון בטענה שלפיה השינויים שהאינטרנט מכניס לחיינו הם מהפכניים, שינויים שמאפשרים היווצרותם של ממדים חדשים לדפוסי התקשורת והאינטראקציה האנושיים. אנו נבקש לבודד ממדים אלה, לעמוד על יסוד חדשנותם, על מאפייניהם הייחודיים ועל האתגרים שהם מציבים בפני 'צורות החיים' המקובלות. כמו כן, נבחן את הטענה שלפיה מהפיכת האינטרנט אינה מתמצה בשינויים הנוגעים לאופן שבו אנו מתקשרים, אלא טומנת בחובה שינויים מרחיקי לכת הנוגעים לאופי השליטה על המידע, החוויות והמשאבים, דהיינו, תהליכים שמשנים באופן ניכר את יחסי הכוחות בין הפרט לבין מוסדות חברתיים, תרבותיים ופוליטיים. 
הסמינר יערך בכיתת מחשב.

0618.3548: לייבניץ על מושג הפרספקטיבה	
ד"ר נועה נעמן-צאודרר

בסמינר זה ננסה להכיר את הפילוסופיה של לייבניץ דרך השימוש שלו במושג הפרספקטיבה. לייבניץ סבור שכל סובסטנציה אינדיבידואלית היא "פרספקטיבה" או "נקודת מבט" מסוימת של האל על היקום. במהלך הסמינר ננסה להבין רעיון מטאפורי זה של הסובסטנציה כ"נקודת מבט", דרך העיון ברעיון הביטוי או השיקוף (expression). מהו היחס בין כל "נקודות המבט"? באיזה אופן משקפת כל אחת מהן את עצמה, ואת כל נקודות המבט האחרות? באיזה אופן היא משתקפת בהן? מהו היחס בין כל אחת מנקודות המבט לבין מבטו הכולל של האל על היקום (המהווה את סך כל נקודות המבט)? האם יש נקודת מבט מסוימת אשר ממנה ניתן להכיר את האמת? איזו תפיסה של ידיעה ושל טעות מתחייבת ממערכת כזו של "נקודות מבט"? איזה תפיסה של סובייקט ושל אובייקט היא מניחה? 

ביבליוגרפיה מלאה תינתן בשיעור הראשון.

0618.3709: היידגר: הווייה וזמן
ד"ר ירון סנדרוביץ

ספרו של היידגר "הוויה וזמן", הוא הטקסט המרכזי של השלב המוקדם בהגותו של היידגר. בספר זה מבקש היידגר לחולל מפנה פילוסופי בהבנת שאלת ההוויה תוך יישום עקרונות היסוד של המתודה הפנומנולוגית, ההרמנויטיקה ותבניות מחשבה טרנסצנדנטאליות שמקורן בשיטת קאנט.  הוויה וזמן נחשב לאחד מהטקסטים המרכזיים של המאה העשרים. זה הוא טקסט שנוי במחלוקת כשם שהוא בעל השפעה עמוקה על התפתחותה של הפילוסופיה האירופאית במאה העשרים. לשאלת טבעה של הוויית האדם כמוקד להבנת שאלת ההוויה בכללותה ניתן בו דגש מיוחד. כאן מפתח היידגר את הקשר השיטתי שבין מושגי היסוד של מחשבתו המוקדמת: ה"היות-שם", "עולמיות", "הבנה, פרשנות ומשמעות", "אותנטיות" ו"אי-אוטנטיות", ה"מוות" וה"קיום לקראת המוות", ה"אימה", ה"מצפון", "זמניות" ו"היסטוריות". במהלכו של סמינר זה נקרא טקסט זה תוך כדי שימת דגש על הבנה שיטתית של מכלול הרעיונות שהוא מגלם. נצביע על קשריו לעולם המחשבה האידיאליסטי הגרמני, לפנומנולוגיה של הוסרל  ועל השלכותיו התרבותיות האתיות והפוליטיות.
ממומלץ לרכוש את האחד התרגומים לאנגלית של "הוויה וזמן".

0618.2668: המטאפיסיקה של הזמן
ד"ר ירון סנדרוביץ

מושג הזמן הוא ממושגי היסוד של המטאפיסיקה למן ראשיתה. כפי שמציין אוגוסטינוס (מגיבוריו של שיעור זה): הזמן, כל עוד אין מהרהרים עליו, הוא מובן ונטול פרכות, וכאשר מהרהרים עליו הוא מתגלה כסתום וכמעורר תהיות קשות. מה הוא הזמן? האם הזמן הוא היבט הכרחי של ההוויה? מה הקשר בין זמן לבין אפשרות השינוי? האם זמן כרוך בהכרח במושג ההתהוות הזמנית? כיצד אפשר להיות מודעים לזמן? מה הוא הקשר שבין תודעה וזמן? לשאלות אלו נתנו תשובות שונות במהלך ההיסטוריה הארוכה של המחשבה הפילוסופית. בשיעור זה נבקש להציג באופן מבואי כמה מגישות היסוד לדיון בהן. הדגש יושם על הצד הפילוסופי-מטאפיזי של הטיפול בהן ולא על הצד הפיזיקאלי, עד כמה שדבר זה הוא מן האפשר. בין ההוגים שאת עמדותיהם נבחן: אריסטו, אוגוסטינוס, לייבניץ, קאנט, ברגסון ומקטגרט. כמבוא לשיעור מומלץ לעיין בספר:
 Mellor D.H. (1981), Real Time. (Chapter 7) Cambridge: Cambridge University Press.

0618.2059: קולנוע ופילוסופיה
ד"ר ירון סנדרוביץ

מושג המחשבה נתפס באופן מסורתי כשייך לתחומים כמו לוגיקה פורמאלית על ענפיה השונים, סמנטיקה של השפה הטבעית, אפיסטמולוגיה (המבוססת לפחות על שלשת תנאי הידיעה הקלאסיים: האמנה, אמת והצדקה ) ופילוסופיה של המדע. מושגי יסוד הקשורים לסוג זה של טיפול במושג המחשבה הם מושגים כמו "טענה", "ייצוג", "מושג", "אובייקט", "שיפוט" ו"אמת". האם יש מובן אסתטי ייחודי של "מחשבה"? באיזה מובן יכולות מחשבות להיות מבוטאות ביצירות אמנות? האם מושג המחשבה, הרלוונטי למובן שבו יצירת אמנות מביעה מחשבות, זהה למושג לעיל של מחשבה?  כלומר, האם יש הבדל של סוג בין מחשבה הניתנת להבעה ביצירת אמנות לבין מחשבה כפי שמטפלים בה, למשל, בלוגיקה הפורמאלית או באפיסטמולוגיה המסורתית? ואם כן, כיצד קשורים זה בזה המובנים השונים של "מחשבה"? בשיעור זה נבקש לחשוב יחד על שאלות אלו תוך כדי ניתוח סרטים שמגלמים מחשבות, אשר על פי סוגן תחומן הוא תחומה של הפילוסופיה. כך גם נקרא מספר טקסטים פילוסופיים רלוונטיים. בין הסרטים שבהם נדון יהיו הסרטים הבאים: "האזרח קין" (אורסון וולס), "זמנים מודרניים" (צפלין), "המזח" (כריס מרקר), "הנוסע" (אנטוניוני) וסיפור קצר על אהבה (קיזלובסקי). רשימה בביליוגרפית מפורטת תינתן בראשית הקורס.

0618.4666: סמינר מחקר א' - ידע עצמי-זהות עצמית
ד"ר ירון סנדרוביץ

אחד מהיבטיו הבולטים ביותר של מושג הסובייקטיביות היא הגישה המיוחדת ((privileged access של סובייקטים למצבי הנפש שלהם. כעובדה אנחנו ערים לחוויותינו באופן מיידי, לא היסקי. מה הן ההשלכות שיש לעובדה זו לשאלת הגוף והנפש? מה הן ההשלכות שיש לעובדה זו על שאלת מושג התוכן הנפשי? האם אנחנו מכירים באופן וודאי את תוכנן של מחשבותינו? האם יש יסוד לייחס לסובייקטים המודעים מיידית לחוויותיהם ידיעה של זהותם העצמית? מה הם התנאים להכרת זהותנו העצמית וכיצד אלו קשורים בגישה המיוחדת שיש לנו למצבינו הנפשיים? בסמינר זה נקרא מספר מאמרים שמצגים את המחלוקת העכשווית בנושא זה. 
הסמינר הוא סמינר בהדרכה אישית. כל תלמיד יתבקש לכתוב שתי עבודות. המפגש הראשון יתקיים בשיעור הראשון. הודעה על מועדי ההגשה של העבודות ועל המפגש נוסף תינתן במועד זה. שאר המפגשים יתקיימו באופן אינדיווידואלי בתיאום מראש. 

0618.4392: מקאנט לשופנהאואר
ד"ר ירון סנדרוביץ

המחשבה הביקורתית של קאנט חוללה בגרמניה של סוף המאה השמונה-עשרה מהפכה אינטלקטואלית שכמעט ואין דומה לה בהיסטוריה של המחשבה. אין איש מבין ההוגים הבולטים של הזמן שאיננו מתייחס אליה. הופעת כתביו של קאנט הייתה הגורם להתגלעות של מחלוקות פילוסופיות בין מתנגדיו של קאנט ובין אלו שראו עצמם כממשיכיו. אך על אף השפעתה הבולטת של מחשבת קאנט על עולם המחשבה הגרמני והאירופאי, הדעה שרווחת הן בקרב מי שרואים עצמם כממשיכיו והן בקרב מתנגדיו המובהקים היא ששיטת קאנט איננה קוהרנטית. דברים אלו אמורים במיוחד בנוגע לרעיון האידיאליזם הטרנסצנדנטאלי, רעיון היסוד של שיטת קאנט. השיטות האידיאליסטיות השונות שמופיעות בעקבות קאנט, אלו של פיכטה, שלינג, היגל ושופנהאואר מבקשות להתמודד עם מה שהוא, להשקפתם, מגבלה זו. 
האם יש צדק בטענה שרעיון האידיאליזם הטרנסצנדנטאלי איננו קוהרנטי? בסמינר נבקש בין השאר לבחון שאלה זו מתוך התמקדות בשיטת שופנהאואר, כפי שהוצגה בספרו המרכזי "העולם כרצון ודימוי". ספרו זה של שופנהאואר כמעט ולא עורר כל עניין בעת הופעתו. הוא הפך ברבות הימים לטקסט משפיע וחשוב. בין אלו שהושפעו ממנו השפעה מכרעת אפשר למנות אמנים כווגנר ותומס מאן ופילוסופים כניטשה וויטגנשטיין.  במהלך הסמינר נבקש להתחקות אחר הפרוש המיוחד שמעניק שופנהאואר למחשבת קאנט וננסה לבחון את הולמותו. בחלקו הראשון של הסמינר נציג את היבטיה המרכזיים של שיטת קאנט שהם רלוונטיים להבנת ספרו של שופנהאואר. חלקו השני של הסמינר יוקדש לקריאה שיטתית בחלק הראשון של ספרו של שופנהאואר. מומלץ לרכוש את התרגום האנגלי של "העולם כרצון ודימוי".

0618.3528: דיון בבעיות אקטואליות												סמינר
ד"ר עובדיה עזרא

הסמינר עוסק בהיבטים המוסריים, החברתיים והפוליטיים של סוגיות אקטואליות. במסגרתו יבחנו נושאים כגון הפלות, הנדסה גנטית, פונדקאות, חופש הדיבור, עונש מוות, זכויות ילדים, איכות הסביבה ועוד. 
מטרתו של הסמינר אינה להתיר את הדילמות הכרוכות בסוגיות אלה, אלא לבחון את ההיבטים השונים שלהן ואת היתרונות והחסרונות הכרוכים בכל הצעה לפתרונן.
מתכונת הסמינר תהיה הגשת רפראטים על ידי התלמידים ודיון בסוגיה שהועלתה על ידם. 
קבלת קרדיט על סמינר זה מותנית בהשתתפות בשני שלישים (לפחות) מהשיעורים, הגשת רפראט בכיתה והגשת עבודה סמינריונית (או על פי הצורך, עבודת רפראט) בתום הסמינר.

0618.3776: ספר המדינה לאפלטון 
ד"ר עובדיה עזרא

הסמינר יעסוק בדיאלוג המפורסם ביותר של אפלטון: המדינה (פוליטיאה). בספר יבחן בעיקר המודל האוטופי של מדינה שהציע אפלטון כאלטרנטיבה לאתונה של אחרי מות פריקלס, בה חי ופעל. כעיקרון תתנהל קריאה שיטתית של הספר על פי סדר הספרים בו.
מתכונת הסמינר תהיה הגשת רפראטים על ידי התלמידים ודיון בסוגיה שהועלתה על ידם. 
קבלת קרדיט על סמינר זה מותנית בהשתתפות בלפחות שני שלישים מהשיעורים שהתקיימו, הגשת רפראט בכיתה והגשת עבודה סמינריונית (או על פי הצורך עבודת רפראט) בתום הסמינר.

0618.4374: סמינר מחקר א' - זכויות אדם 								
ד"ר עובדיה עזרא

סמינר זה יהיה במתכונת של הוראה אישית tutorial ובו יכתוב כל תלמיד מספר מצומצם של עבודות (בהיקף של רפראט) על פי מטלות אישיות שיקבל. ככלל, יעסוק הסמינר הן בהיבטים התיאורטיים והן בהיבטים המעשיים של זכויות אדם, והטקסטים שיקראו בו על ידי התלמידים הם בעיקר מסוף המאה העשרים, ובחלקם מאמצע המאה העשרים. כולם נוגעים לזכויות או זכויות אדם.

0618.2780: תומאס מורוס : אוטופיה	
ד"ר עובדיה עזרא

ספרו הידוע של תומאס מורוס (1478-1535) "אוטופיה" הופיע לראשונה בשנת 1516, תחת השם "ספר הזהב, מועיל ומבדר כאחד, על אודות מבנה מדינה טוב ביותר ועל אודות האי החדש 'אוטופיה'". רבים רואים בתומאס מורוס את אבי הסוציאליזם המודרני. הוא חזה את העוולות והעיוותים העלולים  להיווצר מהצבר הון פרטי בלתי מבוקר, והצביע על אלטרנטיבה שבה הקניין, הייצור והניכוס הם חברתיים. בתארו את האי הדמיוני "אוטופיה" (בתרגום מילולי "שום מקום"), הוא שואף לחברה, שבה העיבוד והתפוקה החקלאיים הם משותפים, שעות העבודה קצובות והפנאי מוקדש לפיתוח המדע והאמנות. המשטר באי הזה הוא דמוקרטי, אורח החיים צנוע והצרכים מסופקים על בסיס שיתופי והוגן. בספר זה יעסוק השיעור.

על מנת לקבל קרדיט על הקורס צריך יהיה לכתוב עבודה הקשורה לנושא הקורס.

0618.2093: פרקים במשנתו של אריסטו
ד"ר אריה פינקלברג

מטרת השיעור לערוך הכרות בסיסית עם משנתו של אריסטו. הקורס יתמקד בסוגיות מרכזיות של תורות היש, הפילוסופית הטבע והחיים, הנפש ותכלית האדם.

0618.4381: פוליטיאה לאפלטון
ד"ר אריה פינקלברג

הדיאלוג "פוליטיאה" ("המדינה") מהווה מעין "אנציקלופדיה" של הפילוסופיה האפלטונית בתקופתה האמצעית. הדיון בדיאלוג נסוב על סוגיות ההכרה והיש, הנפש והמוסר, המדינה והחינוך, המדע והאמנות.

0618.2666: מהות האדם בפילוסופיה היוונית
ד"ר אריה פינקלברג

הקורס מתמקד במהות האדם על השלכותיה הפילוסופיות הרבות בתורות פילוסופיות יווניות מהתקופה הקדם-סוקרטית ועד התקופה ההלניסטית. דגש מיוחד מושם על הזיקה שבין התיאוריה הפילוסופית לבין הערכים העממיים וערך החיים ביוון העתיקה.

0618.3775: הפרט והחברה - תורת המידות והמדינה של אריסטו
ד"ר אריה פינקלברג

הדיון נסוב על האתיקה  והפוליטיקה לאריסטו תוך כדי התמקדות על האחדות של "הפילוסופיה המעשית" של אריסטו, שבה הדיון על אופי האדם (אתיקה) אינו מושלם ללא דיון על מימושו במשפחה, בקהילה ובמדינה (פוליטיקה).

0618.2502: פעולות ופרשנויות: דיווידסון ומבקריו
גב' תמר פלג

במחצית השניה של המאה ה- 20 פרסם הפילוסוף האמריקני דונלד דיווידסון שורת מאמרים אודות שפה ומציאות, אמת ומשמעות, פעולה, כוונה וסיבתיות – מאמרים שהפכו אותו לאחד הפילוסופים הבולטים והמשפיעים ביותר של זמנו. רבים וטובים (ביניהם רורטי, פודור, דאמט, קים, ליקאן, הורנסבי ואחרים) ביקשו להתעמת עם השקפותיו, ומצאו בהן אתגר אינטלקטואלי מעורר וחשוב.
הקורס יבקש להאיר את דרכו הפילוסופית של דיווידסון ולעמוד על קשרי-הגומלין בין השקפותיו בנושאים השונים. במיוחד יוארו עמדותיו בסוגיות מתחום פילוסופיית הנפש: כיצד עשויה הרציונאליות להעניק חירות? באיזה אופן קשורים זה-בזה המחשבה והדיבור? ומדוע הפסיכולוגיה, אף שאיננה מדע, נחוצה להבנת ההתנהגות האנושית? בד בבד תתברר גישתו הלשונית של דיווידסון למטאפיסיקה, גישה המעמידה את מושג הפרשנות במרכז תשומת-הלב הפילוסופית.
הדיון יסתייע בכמה מן המעניינים שבמבקריו (ואוהדיו) של דיווידסון, שחלקם ממשיכים "להתכתב" אתו גם היום.

0618.2605: קאנט: הדיאלקטיקה של התבונה הטהורה	
ד"ר שי פרוגל

הקורס יעסוק בדיון של קאנט על החשיבה הדיאלקטית בספרו בקורת התבונה הטהורה: ההבדל בין אנאליטיקה לדיאלקטיקה, החלוקה לאנאליטיקה טרנסצנדנטלית ודיאלקטיקה טרנסצנדנטלית, והמושג של תדמית טרנסצנדנטלית.

0618.2704: שפינוזה וניטשה: על הטוב והרע 	
ד"ר שי פרוגל

בקורס נבחן את הדרך, בה מתייחס שפינוזה בספרו תורת המידות למושגים של הרע והטוב, אל מול הדרך שבה מתייחס ניטשה למושגים אלה בספרו מעבר לטוב ולרוע.

0618.2813: אקזיסטנציליזם תאיסטי ואתאיסטי
ד"ר שי פרוגל

בקורס נעמת בין ההשקפה האקזיסטנציליסטית הדתית, כפי שמייצגה הפילוסוף קירקגור, לבין ההשקפה האקזיסטנציליסטית האתאיסטית, כפי שמייצגה הפילוסוף אלבר קאמי.

0618.3780: דיאלוגים פילוסופיים על הדת
ד"ר שי פרוגל

הסמינר יעסוק במפגש בין חשיבה דתית לבין חשיבה פילוסופית, כפי שהוא בא לידי ביטוי בשלשה דיאלוגים פילוסופיים על הדת מתקופות שונות: הדיאלוג אותיפרון, מתוך כתבי אפלטון, על טבע האלים של קיקרו והדיאלוגים על הדת הטבעית מאת דיויד יום. 

0618.3777: ביקורת כוח השיפוט
ד"ר אלי פרידלנדר

קריאה בביקורת כוח השיפוט, אפיון מקומה בשיטתו של קאנט, והתחקות אחר הדיה בפילוסופיה בספרות ובאמנות שאחרי קאנט.

0618.2697: נושאים בהיסטוריה של הפילוסופיה אנליטית							
ד"ר אלי פרידלנדר

בשיעור זה נתחקה אחר בעיית האינטואיציה (הסתכלות) במקורות הפילוסופיה האנליטית. נקרא בכתבים של פרגה, ראסל, ויטגנשטיין וקרנפ.

0618.4370: סמינר מחקר א' - הניסיון
ד"ר אלי פרידלנדר

בסמינר זה נדון במספר מאמרים של ולטר בנימין העוסקים במושג הניסיון והטרנספורמציה שלו בעת המודרנית.

0618.4390: לשון, קהילה היסטוריה
ד"ר אלי פרידלנדר

בסמינר זה נפתח את הקשרים הפנימיים שבין לשון קהילה והיסטוריה מתוך קריאה בכתבים של רוסו, ויטגנשטיין ובנימין.

0618.2698: שנקרה כמות שהוא
מר דני רוה

בשיעור זה נבקש לגלות מיהו באמת שנקרה, או לשון אחרת: "לשרטט קלסטרון" של מי שהמסורת ההודית רואה כגורו, "קדוש" ואפילו רפורמטור חברתי, ואילו המחקר האקדמי מציגו כפילוסוף ההודי בה"א הידיעה, "עמיתם ההודי" של אפלטון וקאנט. 
תחילה נעיין בשנקרה-דיגויג'יה, סיפור עממי מן המאה ה- 18 המציג את "שנקרה-של-המסורת". אחר כך נקרא קטעים מתוך הבהאשיה (הפרשנות) לברהמה-סוטרה ולבהגווד-גיטא ומתוך אופדשה-סאהסרי ("אלף ההנחיות"), שלוש יצירות המיוחסות ל"שנקרה הפילוסוף". באמצעות טקסטים אלה ננסה לפגוש את שנקרה כמות שהוא, מבלי להטיל עליו מתודולוגיה, סכמות והגדרות מלבד אלה שלו עצמו.

0618.2820: פילוסופיה הודית בת-זמננו
מר דני רוה

רבות מדובר על הפילוסופיה ההודית הקלאסית, החל בוודות והאופנישדות וכלה בשנקרה איש האדוייטה-ודאנטה בן המאה ה- 8. הרבה פחות מזה מדובר על הפילוסופיה שאחרי שנקרה, וישנם אף הטוענים כי הפילוסופיה ההודית באה לקיצה בסוף האלף הראשון לספירה. שיעור זה בא לקרוא תיגר על טענה זו, ולטעון במקומה כי לא זו בלבד שהפילוסופיה ההודית לא באה אל סופה אלא שהיא חיה ונושמת עד עצם היום הזה. כדי לבסס טענה זו נעיין בפילוסופיה של הוגים הודים בני זמננו, החל בויוקאננדה, ראמנה מהארשי וקרישנמורטי וכלה בקרישנה-צ'נדרה בהטאצ'ריה, דאיה קרישנה ו…אליוט דויטש. נדון בין היתר במקום שתופס מושג השחרור (מוקשָה) בפילוסופיה ההודית החדשה לעומת הישנה-נושנה, ובזיקתה של הפילוסופיה ההודית החדשה לאחותה, הפילוסופיה המערבית. 

0618.4398: הומניזם	
ד"ר מירי רוזמרין

הומניזם פילוסופי הוא תפיסת-גג  אשר רואה באדם יסוד מכונן של מחשבה, חברה ומוסר. החקירה הסוקרטית, הרציונליזם הקרטזיאני, המוסר הליברלי ותפיסות רבות אחרות, הציבו את השיפוט האנושי והצרכים האנושיים במרכז התמונה הפילוסופית שהציגו. במסגרת סמינר המחקר ידרשו התלמידים לכתוב שתי עבודות שיעסקו באחד ההיבטים של הומניזם פילוסופי. למעט מספר פגישות כיתתיות, עיקר העבודה תתבסס על פגישות אישיות עם המרצה.

0618.3773: אתיקה ותשוקה
ד"ר מירי רוזמרין

כל תורת מוסר מתמודדת עם שאלת היחס בין הפעולה המוסרית לבין הכוחות הבסיסים המניעים בני אדם בפעולותיהם. הסמינר יעסוק בתפיסות שונות של היחס בין תשוקה, וזיהויה עם אהבה, מיניות, ועוצמה, לבין מוסריות. נשאל האם היחס הבסיסי בין כוחות אלו הוא יחס של התנגשות וניגוד או שניתן לחשוב על חיים מוסריים ההולמים את תשוקות אנושיות. בין ההוגים שידונו: אפלטון, שפינוזה, ניטשה, דלז ואחרים.

0618.2671: היחס אני-זולת: פרספקטיביות פמיניסטיות	
ד"ר מירי רוזמרין

הבנת הקשר בין האדם לזולתו  ובין כינון זהות לכינון אחרות, עומדת בבסיס דיונים בנושאי מוסר, פוליטיקה, הכרה, משפט ועוד. פילוסופיה פמיניסטית נדרשה לביקורת וניסוח מחדש של התפישות אודות מיהו האדם ומה יחסיו עם הסביבה האנושית שלו. הקורס יבחן תפיסות פמיניסטיות שונות של היחס 'אני - זולת' , את הביקורת שטמונה בהן לגבי תפיסות רווחות בפילוסופיה ובתרבות אודות מהות האדם, ואת  ההשלכות  שלהן לגבי סוגיות מוסריות ופוליטיות. בין  השאר ידונו תפישותיהן של: סימון דה-בובאר, קרול גיליגאן, לוס איריגרי, ג'וליה קריסטבה ואחרות.  

0618.2662: זהות ומה שמעבר לה	
ד"ר מירי רוזמרין

הזהות כ"אני" וכקבוצה אתנית, דתית, מגדרית ואחרת נתפסת כתנאי לקיום אנושי בעל משמעות. זהות היא הבסיס להתארגנות של תנועות פוליטיות רבות הנאבקות לכונן לעצמם יישות נפרדת ועצמאית. מאידך, יותר מאי פעם נדמה כי זהות קבועה וברורה איננה אפשרית ואולי איננה רצויה. הקורס ידון במשמעות של מושג הזהות, מה פרוש להיות בעל זהות? מה המבנים החברתיים המעצבים את זהות היחיד ואת אפשרותן של זהויות קבוצתיות? מה היחס בין זהות כהיבט היוצר אפשרויות עבור הפרט, לבין זהות כמבנה חברתי מגביל? האם ניתן לחיות ללא זהויות קבועות והאם ניתן לחשוב על דגמים של זהות שהם נטולי היבט כופה וכוחני? 

0618.2891: אתיקה פמיניסטית	
ד"ר מירי רוזמרין
הקורס יבחן תפישות מוסר פמיניסטי שונות את הביקורת שתפישות אלו מותחות על תפישות מוסר מסורתיות. יושם דגש על השינויים בתפישת האדם ובתפישת הגוף הכרוכים במחשבה אתית פמיניסטית ותבחן השאלה באילו מובנים המחשבה האתית הפמיניסטית  לוקחת חלק בפרויקט הפוליטי של התנועה הפמיניסטית.  נבחן  סוגיות אתיות מרכזיות באתיקה פמינסטית ונשאל איזה שינוי תרבותי וחברתי היא דורשת לשם ישומה. הגישות המרכזיות של האתיקה הפמיניסטית שיבחנו: אתיקה ליבראלית, אתיקה של דאגה, אתיקה של ההבדל הבין-מיני, אתיקה דקונסטרוקטיבית.

0618.2761: אינדיבידואליות פוסט-מודרנית
ד"ר מירי רוזמרין

מה המשמעות של היות אינדיבידואל  במסגרת תפישה פילוסופית המדגישה את החשיבות של המימדים של כח, שפה, תרבות וכלכלה בעיצוב האפשרויות, המאווים ואף הסובייקטיביות כולה של היחיד? האם יש כלל טעם לדבר על אינדיווידואליות ללא גרעין  נתון שאינו פרי של הבניה חברתית? אילו תפקידים ויכולות פוליטיות יש לאינדיבידואל בתפישה כזו? 
הקורס יציג כמה  ניסיונות לעגן את החשיבות הפוליטית של היחיד במסגרת הנחות פוסטמודרניות. נדון באופן שבו אינדיווידואליות הופכת  לצורת קיום פוליטית המתבטאת באופן הקיום של היחיד  בשפה והתרבות בה היא או הוא חיים. ההוגים המרכזיים שידונו בקורס: מישל פוקו,  ג'ודית באטלר, לוס איריגרי, ז'יל דלז.

0618.2788: הגוף 
ד"ר מירי רוזמרין

הקורס מציג תפישות של הגוף האנושי החורגות מהבנת הגוף כאובייקט פיסיקלי הכפוף לתיאור ביולוגי, או ממטאפיסיקה דואליסטית. ננסה להבין את מורכבות הגוף כאתר של מפגשים דינמיים ומרובים בין חברה ונפש, שפה, תחושה וחומר, פוליטיקה ומוסר. נבחן כיצד העובדה כי אדם הוא בעל גוף מעצבת את קיומו כסובייקט, מה המעמד האונטולוגי והפוליטי של ההבדל הבין-מיני ונשאל, מה גורלו של הגוף בתרבות שהטכנולוגיה מאפשרת חריגה, ולו רק דמיונית, ממגבלות הגוף.

0618.4373: ניטשה: תפיסת הפוליטיקה והחברה
פרופ' צבי רוזן

נושאי הדיון בפגישות הסמינריון:
המושג של הפוליטיקה והחברה, עמדתו האנטי-פוליטית של ניטשה, ביקורת הדמוקרטיה והמפלגות, התנגדות ניטשה לקידמה, בעיית המדינה, ביקורת על הדת בכלל והנצרות בפרט, ניטשה כאנטי סוציאליסט, ביקורת ניטשה על המיליטריזם, בעיית הלאום והלאומנות אצל ניטשה, הפרובלמטיקה של הגזע והגזענות,  ניטשה והרייך השלישי.
ספרות ראשונית, מכתבי ניטשה:
לגניאולוגיה של המוסר
מעבר לטוב ולרוע
כה אמר זרתוסטרא
אנטיכריסט

ספרות משנית תימסר בפגישה הראשונה.

0618.2135: שפינוזה – מאמר תיאולוגי מדיני	
מר שאול רוזנפלד
 
בקורס יידונו סוגיות מרכזיות ב"מאמר תיאולוגי-מדיני", כגון הדרכים הראויות והלא ראויות לפירוש המקרא, נסים, חוק אלוהי, נבואה, מושג הטבע, תיאוקרטיה, תיאולוגיה ותבונה. כן יידונו המניעים לכתיבת הספר לנוכח התמורות הפוליטיות בהולנד באותם ימים. בצד כל אלה תידון תפישת האל של שפינוזה ב"מאמר" לעומת תפישתו ב"תורת המידות".
 הסוגיות לעיל אמורות להתגבש לכלל מסכת של ראיות, הנמקות והוכחות ולסייע בידי המחבר לצדק את טענתו, כי חופש המחשבה לא זו בלבד שאינו מעיב על האמונה וביטחון המדינה, אלא אף מסייע להם.

0618.2819: על הטרגי ועל הטרגדיה
פרופ' רות רונן

העניין הפילוסופי בטרגדיה הוא בעל היסטוריה ארוכה, מאריסטו ועד יום, היגל וניטשה; שכן, השאלה לגבי מהות הטרגי נוגעת בהיבטים שונים של הדיון הפילוסופי: החל ממהות הצורה האסתיטית, דרך שאלת כינונה של תודעה  ועד לשאלות אתיות הנוגעות בקתרזיס ובמוות. בשיעור זה נאפיין את העמדה הפילוסופית ביחס לטרגי כנגד העמדה הפסיכואנליטית, כפי שזו מופיעה אצל פרויד ובעיקר אצל ז'אק לאקאן, ביחס לטרגדיות כמו "אנטיגונה" ו"המלט". 

0618.4394: סמינר מחקר א' - שפה ופרשנות	
פרופ' רות רונן

המרכזיות של הדיון בשפה בפילוסופיה של המאה ה-20, מהווה אחד הגורמים להופעתה של התיזה הפוסטמודרנית הגורסת "הכל פרשנות": אם השפה היא חזות הכל, כיצד ניתן לומר שיש שפה שאינה פרשנית, כיצד ניתן להבחין בין שפה תיאורית לבין שפה מפרשת או מבארת? האם תיתכן מטה-שפה שתתאר את גבולות הפרשנות? שאלות מסדר זה יעסיקו אותנו. 
כמו כן, התלמידים בסמינר יקראו וידונו במאמרים העוסקים בנסיונות שונים לקבוע את מעמדה הפרשני של השפה, הן במסגרת הדיון הפילוסופי בפרשנות והן במסגרת נסיונות אחרים למקם את השפה הפרשנית ביחס לגרעין כלשהו המגביל את משחקה: כפי שמתרחש, למשל, בתיאוריה הפמיניסטית ובפסיכואנליזה. נבחן את האינטרסים השונים המנחים את הצורך להגביל את המשחק הפרשני.

0618.4378: המוסריות ללא מסד
פרופ' יעקב יהושע רוס

תחום המטא-אתיקה  עוסק בבעיות פילוסופיות הנוגעות לכלל הטענות והמערכות המוסריות באשר הן. בימינו עוסקים רבים בבעיית האפיסטימולוגיה של המוסר כציר המרכזי של המטא-אתיקה ועוברים משם לטפל בבעיות של אפיון השפה המוסרית, של האונטולוגיה המוסרית, ושל שאר השאלות של המטא-אתיקה כאשר הן עולות בדיונינו.  נעסוק באחד הספרים החדישים ביותר שיצא לאור בשלוש השנים האחרונות, ספרו של מרק טימונס, אשר מציע המחבר תיאוריה קונטקסטואלית (הקשרית) ולא מסדנית של המוסריות.  עמדה זאת היא מעין עמדת ביניים בין המסדנות (Foundationalism) לבין הקוהרנטיות (Coherentism),  והיא מכירה בקיומן של האמנות בסיסיות בענייני מוסר בהקשרים שונים אך לא באופן כללי ומהותי.  

ביבליוגרפיה:
 Timmons, Mark,  MORALITY WITHOUT FOUNDATIONS - A Defense of Ethical Contextualism,  Oxford University Press 1999. 

0618.2170: החיפוש אחר האמת	 
ד"ר רחל שיחור

בקורס ייבחן טיבו של הביקוש אחר האמת  כפי שהוא משתקף בפעילות הפילוסופית בתקופות מסוימות: יוון - ההעזה שבהעלאת מושג האמת; תחום החיפוש - היחס בין העולם והשפה, כשמרכז הכובד של החיפוש מצוי, עם זאת, בעולם. בשלב זה ייבחן טיבה של "האינטואיציה הבסיסית של ההתאמה".
בחלקו השני של הקורס ייבחנו התהליכים שיובילו להסטת מרכזיותו של החיפוש אחר האמת מן העולם אל האדם (האמת בשפה ובחברה; שאלות על האמת; ניטשה ופוקו).
חלקו האחרון של הקורס יעסוק בייחודו של הביקוש אחר האמת האלוהית בנבחן מן הביקוש אחר האמת האנושית (פסקל).
ביבליוגרפיה מצומצמת:
אפלטון: מנון, קטעים מספר המדינה
אריסטו: קטעים מן המטאפיסיקה
דקרט: הגיונות
פסקל: הגיגים
ניטשה: לגניאולוגיה של המוסר
פרטים ביבליוגרפים נוספים יינתנו במשך הקורס.

0618.4383: ספונטניות באמנות העולם
פרופ' בן-עמי שרפשטיין

סמינר זה יעסוק בטבעה של האסתטיקה (הויזואלית בעיקר) הרלוונטית לכל הזמנים והתרבויות, ובכלל זה, האירופאית, הסינית והיפנית, ההודית, האפריקאית, האבוריג'נית וכו'. במהלך הסמינר נבקש להשיב על קושיותיה הבעייתיות ביותר של האסתטיקה ולהציג להן תשובות אפשריות מאוזנות ומניחות את הדעת. סמינר זה יערך יימשך על פני שני סימסטרים, שבמהלכם יידונו בעיות שונות; לפיכך, סטודנטים שמבקשים להצטרף במהלך הסמסטר השני אל הסמינר, יוכלו לעשות כן. חומר הקריאה הבסיסית יסופק על ידי המרצה באמצעות האינטרנט ובמידת הצורך אף בדפוס.
בסמסטר הראשון, יעסוק הסמינר בספונטניות שבאמנות, דהיינו, בספונטניות הקשורה לאלתור, לתנועה, לתמימות, לשיגעון, להפתעה, להצחקה ולהשראה. הדוגמאות יתייחסו, בין השאר, אל אמנות מספרי הסיפורים והשירה 'הפרימיטיביים', קליגרפיה סינית, השפעתה של אומנות הילידים, טבעה והשפעתה של אומנותם של הבלתי שפויים, אמנות הנשלטת על ידי המקריות, התיאוריה והפרקטיקה של ג'ון קייג', אלים נוכלים וליצני השבט, השימוש באלימות ובכאב באמנות, וכן המחשבה, הפרקטיקה וההשפעה של מרסל דושן.

0618.4388: מסורת אמנותית באמנות העולם
פרופ' בן-עמי שרפשטיין

סמינר זה יעסוק בטבעה של האסתטיקה (הויזואלית בעיקר) הרלוונטית לכל הזמנים והתרבויות, ובכלל זה, האירופאית, הסינית והיפנית, ההודית, האפריקאית, האבוריג'נית וכו'. במהלך הסמינר נבקש להשיב על קושיותיה הבעייתיות ביותר של האסתטיקה ולהציג להן תשובות אפשריות מאוזנות ומניחות את הדעת. סמינר זה יערך יימשך על פני שני סימסטרים, שבמהלכם יידונו בעיות שונות; לפיכך, סטודנטים שמבקשים להצטרף במהלך הסמסטר השני אל הסמינר, יוכלו לעשות כן. חומר הקריאה הבסיסית יסופק על ידי המרצה באמצעות האינטרנט ובמידת הצורך אף בדפוס.
בסמסטר השני, יעסוק הסמינר במסורת שבאמנות, דהיינו, בטבעה וחשיבותה של המסורת, באנתרופולוגיה של האמנות, בחגיגות הטקסיות של החיים, בשימור הזיכרון, באותנטיות, ב'אפביזם', בדימויים הסימבוליים, בשוליות ובאדוניהם האומנים, בכללים ובאקדמיות, במעצבי הטעם והאספנים הסינים, בהעתקה יצירתית בסין ובאירופה, באידיאל של האוּמן האנונימי, באידיאל של המטאפיסיקה המסורתית.

0618.3774: דמוקרטיה - תיאוריה ומעשה
פרופ' יולי תמיר

הסמינר יבחן את הדמוקרטיה הישראלית בראי התיאוריה הדמוקרטית. תבחנה שאלות של ייצוג, השתתפות, קבלת החלטות, זכויות פרט וזכויות מיעוט, וכן שאלת מעמדם של דימויים ורגשות בפוליטיקה. המקרה הישראלי ישמש אבן בוחן לתיאוריה הדמוקרטית. לאורו תבחן שאלת היישום התיאוריה והצורך לערוך בה שינויים לאור מגבלות המציאות. 

0618.2794: זכויות רוב וזכויות מיעוט
פרופ' יולי תמיר

הסמינר יבחן את הדמוקרטיה הישראלית בראי התיאוריה הדמוקרטית. תבחנה שאלות של ייצוג, השתתפות, קבלת החלטות, זכויות פרט וזכויות מיעוט, וכן שאלת מעמדם של דימויים ורגשות בפוליטיקה. המקרה הישראלי ישמש אבן בוחן לתיאוריה הדמוקרטית. לאורו תבחן שאלת היישום התיאוריה והצורך לערוך בה שינויים לאור מגבלות המציאות. 

0618.4397: סמינר מחקר - דמוקרטיה וצדק חברתי
פרופ' יולי תמיר