06121127	מה בא סיפור מקראי ללמד? / פרופ' יאירה אמית
שעור לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ב' 16-18 רוזנברג 205

יוצרי ספרות המקרא היו מודעים לכוחו של הסיפור, לפיכך הקדישו לסיפור מקום מרכזי ופיתחו דרכי עיצוב מתוחכמות ומגוונות, התורמות להבלטת משמעויותיו. במסגרת קורס זה ננסה אפוא להתחקות אחר הזיקה הקיימת בין תוכן לצורה בסיפורי המקרא, נברר כיצד ניתן להכריע בדבר משמעות הסיפור והאם לסיפור יש משמעות אחת או יותר.
חובות המשתתף: קריאה שוטפת כהכנה משיעור לשיעור ובחינה בסיום הקורס.

06122743 	ספר דברי הימים כמעבדה / פרופ' יאירה אמית
סמינריון לתואר ראשון, סמסטר א'+ב', יום א' 14-16 רוזנברג 104

ספר דברי הימים, שהוא אחד הספרים המאוחרים באסופת המקרא, הוא בעל זיקה ברורה לספרים שקדמו לו. פעמים הוא מעתיק מהם, פעמים משנה אותם, פעמים הוא מתעלם מהכתוב בהם ופעמים מוסיף עליהם. במילים אחרות, ספר זה מהווה מעין מעבדה שמאפשרת לנו לעקוב אחרי דרכי הכתיבה של סופרי המקרא. באמצעות המעקב אחר יחסו של הספר למקורותיו יכיר הלומד את מבנה הספר, לשונו, עיצובו הסגנוני ועולמו הרעיוני. כמו-כן, במהלך הקורס יתבררו סוגיות כמו: מה מידת המהימנות ההיסטורית של הספר, באיזו מידה הוא מבטא את המציאות המדינית והחברתית של ראשית ימי הבית השני, האם ניתן לראות בו שלב מעבר מן היהדות המקראית אל היהדות הבתר-מקראית, מה מעמדו של הספר בתרבות היהודית, ועוד.
חובות המשתתף: קריאה שוטפת כהכנה משיעור לשיעור והגשת עבודה סמינריונית.

06124065	ביקורת הביקורת - עיצוב דמויות נביאים / פרופ' יאירה אמית
סמינריון לתואר שני, סמסטר א', יום א' 18-20 רוזנברג 105

התבוננות בעיצוב דמויות הנביאים מצביעה על מקרים שבהם בולט הרצון להאירם באור ביקורתי. במסגרת קורס זה נעקוב אחר דרכי העיצוב הביקורתי ומטרותיו. כמו-כן נשאל מדוע זכה משה ונתבונן באופן הצגתם במסגרות מאוחרות כמו ההיסטוריוגרפיה הכרוניסטית. 
חובות המשתתף: קריאה שוטפת כהכנה משיעור לשיעור והגשת רפרט ו/או עבודה סמינריונית.

06122215	לדעת חכמה ולהכיר חכמים / פרופ' יאירה אמית
שעור לתואר ראשון, סמסטר א', יום ד' 14-12

לספרות החכמה מקום בולט בספרות המקרא אם כיצירות עצמאיות ואם בהשתלבותה בסוגות אחרות כמו היסטוריוגרפיה, נבואה ועוד. במסגרת הקורס נכיר את מאפייניה של ספרות החכמה ואת הצורך לשלבה בספרות המקרא. כמו-כן, נעיין ביצירות הנמנות על סוגה זו ונבחן את השאלה באיזה מידה התקיים בישראל מעמד חכמים.

06122121	האשה בספר משלי / גב' אהובה אשמן
תרגיל טקסטואלי לתואר ראשון, סמסטר א' , יום ה'  10-12 רוזנברג 105

התרגיל הטקסטואלי על ספר משלי יתמקד בפרקים א-ט ויעסוק בייצוגי הנשים, האישה הזרה והאישה החכמה. מטרת הקורס להקנות כלים פרשניים שייסעו לתלמיד/ה בהתמודדות עם הבעיות השונות שמציב הטקסט המקראי: נוסח, לשון, רטוריקה ואידיאולוגיה, תוך מיקוד באידיאולוגיה המיגדרית.  

06122510	ספר שופטים  / גב' אהובה אשמן
תרגיל טקסטואלי לתואר ראשון, סמסטר ב' , ימים  ב' ה'  10-12 רוזנברג 102

מטרת הקורס להקנות כלים טקסטואליים לצורך קריאה מעמיקה בטקסט המקראי.  הטקסטים השונים יבחנו באמצעות פרשנויות מסורתיות וביקורתיות וידונו מהפן הספרותי והאידיאולוגי. המיקוד יהיה על הסיפורים והאפיזודות אודות הנשים מתוך פרספקטיבה ביקורתית, מיגדרית ופמיניסטית. במסגרת זו יושם הדגש  על הנחות הייסוד התרבותיות המשוקעות בייצוגי הנשים.

06121315	מבוא לחקר המקרא / פרופ' גרשון ברין
שעור לתואר ראשון, סמסטר א' ימים  א' ד' 12-14 רוזנברג 205 

§	מבוא לקורס והצגת הנושאים 
§	קווים נבחרים בספרות המקרא÷ משך התקופה¬ הסוגים הספרותיים¬ חוגי היוצרים והחיבורים שנזכרו במקרא 
§	שאלת הקנוניזציה  בן סירא והמקורות שאחריו 
§	הקנון בעדות חז"ל 
§	שאלת הקנון ועדויות ספרות המגילות הגנוזות¬ הברית החדשה ומקורות אחרים 	
§	תולדות התקדשות המקרא לגושיו העיקריים על פי המקורות השונים
§	קווים מאפיינים בספרות החיצונית וזיקתה למקרא 
§	התפתחות נוסח המקרא ושאלת התרגומים הקדומים 
§	מגילות ים המלח ומקומן בחקר התורה
§	הסוגים הספרותיים העקריים שבתורה 
§	תולדות חקר התורה

א. מתקופת המקרא ועד המחקר החדש

	ב. אסכולות בחקר המקרא בעת החדשה

§	בין התורה לחלקי המקרא האחרים÷ עיונים באמונות ודעות ובנושאים חברתיים 
§	נושאים נבחרים בחקר התורה

א.  תולדות הפולחן כהדגמת הרבדים השונים של ספרות התורה

ב.	ניתוח השוואתי של חוקים להדגמת התפתחות החוקים והייחס בין מקורות התורה בנושאים אלה.
				
§	שעור מסכם:  מעמדה של התורה במסגרת ספרות המקרא 

    
06122136	אמונות ודעות בספרות המזמורית / פרופ' גרשון ברין
שעור לתואר ראשון, סמסטר ב', יום א' 14-12 רוזנברג 205

הקורס יעמוד על המרכיבים העיקריים של האמונות והדעות בספרות המזמורית.
הענינים שידונו בקורס הם: 
נושא הגמול במזמורים 
קוים בהשקפתם הדתית של משוררי תהילים 
אלמנטים מיתיים ודומיהם בספרות המזמורית
תפיסת ההסטוריה במזמורים
מוטיב המוות והשאול במזמורים 
היחס לארץ ישראל במזמורים
היחס לעם ישראל במזמורים
היחס לאלהי ישראל במזמורים
אמונות ודעות בספרות המזמורית תוך שימת לב לסוגים השונים -  מזמורי בקשה, הודיה, המנון, חכמה, ועוד כיוצא באלה
רעיון צידוק האל במזמורים
האויבים במזמורים
קוים רעיוניים בנושא מלכות האל

מונחים בספרות המזמורית בהשלכה לשאלות רעיוניות –
עני/ענו; חסיד; צדיק; רשע; לב; נפש; בשר; רוח;  נשמה;  חסד, פועלי און; פלא; נפלאות

06122107	ראשית הנבואה הקלאסית / פרופ' גרשון ברין
שעור לתואר ראשון, סמסטר ב' יום ד' 10-12 רוזנברג 105 

הקורס יעמוד על המרכיבים העיקריים של ספרות הנבואה הקלאסית בתחילתה
הענינים שידונו בקורס הם:
מדוע החלה הנבואה בעת הזאת דווקא;
בין הקלאסיים לקודמיהם
בין ראשוני הנביאים הקלאסיים לממשיכיהם

מראות עמוס
נבואות הגויים
סגנון הנבואות¬ סוגיהן ודגמיהם
היחס לשאלת בחירת ישראל
תפיסת האל בנבואה הקלאסית 
המהפכה שהביאה הנבואה לדת ישראל עם הופעתה                                  
הנבואה הקלאסית והאמונה העממית
התוכחה הסוציאלית כקו מאפיין את ראשית הנבואה 

06124048	סוגיות נבחרות בספרות הנבואה / פרופ' גרשון ברין
סמינריון לתואר שני, סמסטר א'  יום א' 18-16 רוזנברג 208  

הקורס יעמוד על מרכיבים עיקריים בספרות הנבואה הקלאסית.

הענינים שידונו בקורס הם:
	תפיסת ההסטוריה בנבואה 
	שאלת הגמול האלוהי במחשבת הנביאים
	קוים עיקריים בנבואות התוכחה 
	קוים עיקריים בנבואות הנחמה
	הסוגים הבסיסיים של הנבואה הקלאסית
	מאפיינים עיקריים בנבואת בית שני

	קריאה בפרשיות נבחרות מספרי הנבואה מתקופות שונות.

	
06124064	עיון בטקסטים מסוגים ספרותיים ממגילות מדבר יהודה / פרופ' גרשון ברין
			סמינריון לתואר שני, סמסטר ב' יום א'  18-16 רוזנברג 208  

בקורס יבדקו טקסטים מסוגים שונים מקומראן בכלל זה טקסטים מקראיים על חילופי הנוסח שבהם בהשוואה לנוסח המסורה; טקסטים שנוצרו כעיבוד כיתתי של חיבורים מקראיים בכלל זה "חיבורי פסיפס" כגון מגילת המקדש. מקום מיוחד בהקשר זה נקצה לספרות הפשרים כגון פשר חבקוק ופשר נחום.
בקורס גם נלמד פרשיות מטקסטים כתתיים מובהקים כגון מגילת ההודיות, מגילת מלחמת בני אור בבני חושך, ועוד.

06122615	ספר שמות / גב' אסנת ברתור
			תרגיל טקסטואלי לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ד' 12-14 רוזנברג 104

ספר שמות משלב בתוכו את הסיפור המייסד של עם ישראל ובריתו עם אלהיו, סיפור יציאת מצרים וכריתת הברית בסיני. במסגרת הקורס נעמיק בהבנת חוקת הברית, תוך עיון ספרותי ורעיוני ביחידות טקסטואליות ספציפיות. היחידות יבחנו על רקע המשפט במזרח הקדמון, בהשוואה לילקוטי חוקים אחרים במקרא, ובזיקה לז'אנרים ספרותיים שונים (סיפור, נבואה, ספרות החוכמה).

06121615	הומור במקרא / פרופ' אד גרינשטיין
שעור לתואר ראשון, סמסטר ב' יום ד'  14-12 רוזנברג 103

בריאת העולם—זה מצחיק?  אמנם נוטה ספרות המקרא לרציניות גבוהה, אולם מצויים בה קטעים, אפיזודות ואף סיפורים הומוריסטיים.  בקורס הזה נעיין ביצירות הומוריסטיות מהמזרח התיכון הקדום בכלל ובעיקר מהמקרא.  נבחן את היסודות ההומוריסטיים שבמקרא בעזרת תורות שונות של ההומור כגון אלה של פרויד, ברגסון ופאולוס.  נבחין בסוגים שונים של הומור כמו סאטירה, פארודיה, רמאות, שנינות מילולית ועוד.  נגלה כי מצויות במקרא יצירות הומוריסטיות ביסודן כמו מגילת אסתר וכן יסודות הומוריסטיים המשולבים ברוב ספרי המקרא.

06124047 	מפגשים בין ישראל ובין התרבויות השכנות בתקופת המקרא / 
פרופ' אד גרינשטיין
סמינריון לתואר שני, סמסטר א' יום ד'   14-12 רוזנברג 208

עם ישראל מעולם חי בתוך הקשרים תרבותיים מגוונים ועשירים.  בספרות המקרא מתגלית נטייה להמשיך את מורשתה של התרבות הכללית, מצד אחד, וכן מגמה מובהקת להיבדל מהעמים השכנים ולייחד את התרבות העברית, מצד אחר.  התלבטות בין הנטייה האוניברסלית הנ"ל ובין המגמה הפרטיקולריסטית הנ"ל מאפיינת את תולדות היהודים מראשיתם, והיא תשמש לנו כמוקד לנושאים השונים שיידונו בקורס הזה.  קורס זה ידון ביחס בין עם ישראל לסביבתו התרבותית מראשיתו לקראת סוף האלך השני לפני הספירה ועד לתקופה ההלניסטית.  בין הנושאים שיידונו בקורס הם:
	ההתמודדות הממושכת עם התרבות הכנענית בתקופת המקרא;
	אמונת ישראל: הממצא הארכיולוגי לעומת המגמה המקראית;
	מלכות שמים ורעיון הברית—גיבוש אמונה ייחודית בישראל;
	החוק במקרא—המשותף לכלל התרבויות הקדומות והמיוחד שבו;
	התודעה הלאומית לעומת השאיפה לתרבות בין-לאומית;
	עם יהודה בתוך הגולה;
	שיבת ציון וראשית היהדות—מהנבואה למדרש התורה;
	הסינתזה ההלניסטית—לחיות בשתי תרבויות; ועוד!

06124159	ספרות מסופוטמית א' / פרופ' אד גרינשטיין
			שעור ותרגיל לתואר שני, סמסטר א'+ב', יום ב', 10-12 רוזנברג 208

בקורס הזה נסקור כמה מהסוגות החשובות ביותר של הספרות המסופטמית מזווית הראייה של חקר המקרא.  כן נלמד את יסודות הלשון האכדית, היא השפה השמית העתיקה ביותר שבכתב, כך שנשכיל לקרוא קטעים מתוך יצירות בבליות ואשוריות במקור.  המקורות שנקרא בהם הם: חוקי חמורפי וחוקי אשנונה, האנאלים של סנחריב, השבעת הווסאלים של אסרחדון, עלילות גילגמש ואנומה אליש.  כמו כן נעמוד על היחס הלשוני בין אכדית לעברית וניחשף לספרי עזר חשובים בתחום כמו המילונים העיקריים.  לא נקרא את הטקסטים בכתב היתדות, אבל נלמד לפענח את סימניו בעזרת רשימה.

06124163	ספרות מסופוטמית ב' / פרופ' אד גרינשטיין
			שעור ותרגיל לתואר שני, סמסטר א'+ב', יום ב', 14-12 רוזנברג 208

קורס זה ממשיך את סקירת הספרות המסופטמית הרלוונטית ביותר לחקר המקרא וכן את לימוד הלשון האכדית שהחלו בקורס על רמה א'.  הסוגות הספרותיות שתעמדנה במרכז הקורס הן: מכתבים, היסטוריוגרפיה, מיתוס, אגדה, תפילה וספרות החכמה.  בין הטקסטים שמהם נקרא במקור הם: המכתבים ממארי, האנאלים של אשורבניפל, ההימנון הגדול לעישתר, האגדה על סרגון, השיר על ארה והיצירה החכמתית "אהללה לאדון החכמה".  כן נשכיל לעשות שימוש בספרי עזר חשובים בתחום.

06124060	האסכולה המשנה תורתית בחקר המקרא / פרופ' יאיר הופמן
סמינריון לתואר שני, סמסטר א', יום ב' 14-16 רוזנברג 205

מתאים לתלמידי התכנית המשולבת ללימודי מ"א ביהדות במכלול 'היהדות כתרבות פרשנית'.

אחת ההנחות המוסכמות בחקר המקרא היא שברבע האחרון של המאה השביעית לפסה"נ חל מהפך דתי ותרבותי ביהודה,  שעל פי היסטוריוגרפיה המקראית (מל"ב כב-כג) ביטויו הממלכתי היה תיקוני הפולחן ('הרפורמה') שהנהיג המלך יאשיהו. על פי השערת דה-ווטה, אף היא מהנחות היסוד של חקר המקרא הביקורתי, היה זה הרקע לחיבורו של  ספר דברים במתכונתו הראשונה, שלא הייתה זהה למתכונתו הקאנונית. האם ספר  דברים Deuteronomium) – 'משנה תורה') הוא הפרי הספרותי היחיד שהותירה אחריה התנועה הדתית-חברתית שברקע הרפורמה של יאשיהו? מרטין נוט קבע שלאחר החורבן של שנת 586 לפסה"נ כתב מחבר שהיה מושפע מספר דברים את הקובץ 'נביאים ראשונים', ואף עיבד את ספר דברים כדי להעמידו בראש  גוש ספרותי רציף זה – ההיסטוריוגרפיה המשנה תורתית (המ"ת). חוקרים אחרים, כגון קרוס, טענו שההיסטוריוגרף  המשנה תורתי כתב את חיבורו ההיסטורי כבר בזמן הרפורמה של יאשיהו, ולחיבורו נוספו השלמות לאחר הגלות. עוד חוקרים, כגון נילסן, ערערו על ההנחה שהיה היסטוריוגרף משנה תורתי אחד, וטענו שניתן לזהות לפחות שני מחברים להמ"ת, שביטאו השקפות שונות על עברו של עם ישראל ועל המשך דרכו בעקבות הגלות. חוקרים נוספים סברו שניתן לזהות יותר משתי השקפות בהמ"ת, וטענו לקיומה של אסכולה מ"ת. מובינקל העלה את הסברה שנבואות הפרוזה בספר ירמיהו אף הן משנה תורתיות במהותן, ואחרים זיהו יסודות משנה תורתיים גם בסיפורים שבספר ירמיהו. עוד חוקרים טענו שניתן לזהות פעילות עריכה משנה תורתית במרבית ספרי הנבואה האחרים, ויש שמצאו עריכה משנה תורתית גם בתורה, פרט לספר דברים. 
זיהוי היסודות המשנה תורתיים מבוסס על שיקולים לשוניים, סגנוניים ורעיוניים, וכרוך בבעיות מתודולוגיות חמורות, שהביאו מספר חוקרים לכפור בעצם קיומה של אסכולה מ"ת, ויש שאף כופרים בהגדרת הגוש דברים-מלכים כהיסטוריוגרפיה מ"ת. 
הקורס ידון במכלול הדעות בעניין הרבדים המשנה תורתיים במקרא, יבדוק את כלי המחקר ואת שיטות המחקר העומדים לרשותנו בבירור השאלות הכרוכות באיתורם ויברר את תקפות הטענות השונות בנידון.
חובת התלמידים: השתתפות פעילה בשיעורים; קריאת ספרות מחקר משיעור לשיעור;  הכנת רפראט על מאמר או סוגיה קצרה. כתיבת עבודה סמינריונית היא רשות.    

06121611	 "אלהים שותק ואדם צועק 'איכה'"- המאבק על צידקת האל במקרא / 
פרופ' יאיר הופמן
שיעור לתואר ראשון, סמסטר א', יום ב' 12-14 רוזנברג 205
  
המאפיין החשוב ביותר של אמונת המקרא בגיבושה הקאנוני הוא המונותיאיסם המוסרי: התפיסה שיש אל אחד המנהיג את העולם בדרך מוסרית. הטענה במרבית הכתובים המקראיים היא, שהאדם יודע את העקרונות שעל פיהם מנהיג האל את העולם בדרך מוסרית, ועל פיהם גומל הוא לאדם ההולך בדרכי האל ('הצדיק') בשכר או בעונש, למי שנוהג בניגוד לצו האלוהי ('הרשע'). לפיכך יכול האדם לקבוע בעצמו את גורלו לשבט או לחסד על פי התנהגותו. ואולם תפיסה עקרונית זו מעוררת בעיות רבות וחמורות: מהו רצון האל? מהו שכר? מהו עונש? היש הבדל בין הפעלת כללי הצדק האלוהי על הפרט להפעלתם על הציבור – משפחה, שבט, אומה? האם דין אחד לישראל, עם ה', ולאומות העולם? כיצד להסביר תופעות שבהן נראה בעליל שהצדיק סובל והרשע נשכר? 
בשיעור יתבררו הגישות השונות במקרא לשאלות אלו ושכמותן, תוך ניסיון לברר, האם חלה התפתחות באמונת המקרא בעניינים אלה, והאם יש מתאם בין ז'אנרים מקראיים שונים לבין תפיסות הגמול השונות ופתרון הבעיות הכרוכות בהן. 
הדיון יתפרש על פני המקרא כולו – התורה, ההיסטוריוגרפיה, ספרות הנבואה, המזמורים והחכמה. עם זאת תוקדש תשומת לב מיוחדת למספר מזמורי תהילים ולספרים איוב וקהלת. 
חובת התלמידים: הכנה משיעור לשיעור; בחינה סיום  על חומר הקורס ועל ספרות נבחרת. 

06121612	סיפורי המקרא על שאול והשתקפותם בראי הספרות המודרנית / 
ד"ר אסנת זינגר
שיעור לתואר ראשון, סמ' א', יום א' 14-16 רוזנברג 105

קורס זה יוקדש לקריאה ספרותית  ביקורתית בסיפורי המקרא על שאול  (שמ"א ט ואילך) ולעיון ביצירות מן הספרות  המודרנית, (שירים, מחזות  וסיפורים),  המעמידות  במרכזן את  חייו הדרמטיים של המלך  הראשון בישראל.  במיוחד  נתחקה אחר  אופי הזיקות הנרקמות בין היצירות המאוחרות (כגון, שירי  טשרניחובסקי  על שאול והמחזה 'מלוכת שאול' ליוסף האפרתי)  לבין  המקור המקראי.
נשאל את עצמנו מדוע  נזקק היוצר לטקסט המקראי  על שאול?  כיצד הוא מתמודד עמו (כיצד הוא מבארו)?  מהי  מידת צמידותו אל הסיפור המקראי ומהי מידת התרחקותו ממנו?  על שום מה הוא מפליג מן החומר המקראי ובאלו אופנים הוא עושה זאת (עיוות, הזרה וכד')?

06121237	סיפור יוסף ופרשנותו / ד"ר אסנת זינגר
שיעור לתואר ראשון, סמ' א', יום ג' 16-18 רוזנברג 105

מטרת הקורס: ניתוח פואטי מקיף של מחזור סיפורי יוסף (בראשית לז, לט-נ) תוך בחינת הרקע ההיסטורי של היצירה ופרשנותה במרוצת הדורות. בין השאר יידונו החלומות בסיפורי יוסף, מקבילות מצריות ליצירה, נושא הנקמה ועוד הרבה.

06122512	מגילת קהלת / ד"ר אסנת  זינגר
			תרגיל טקסטואלי לתואר ראשון, סמסטר ב', ימים א', ג' 16-18 רוזנברג 105

מטרות הקורס: להעמיק בקריאתם של מבחר פרקים מקהלת ובתוך כך לעיין בסוגיות מתחום הביקורת הגבוהה והנמוכה ולעמוד על השיטות הרווחות בספרות הפרשנית והמדעית לספר.
בין השאר נדון בלשונו המיוחדת של הספר,  במבנהו ובעיצובו הספרותי, בזיקתו  לספרות החכמה של המזרח הקדום  ולהגות היוונית.

06122710	ספר שמואל / ד"ר אסנת זינגר
סמינריון לתלמידי תואר ראשון, סמסטר א + ב', יום ג' 12-14 רוזנברג 208

בסמינריון  זה נעמיק בקריאתם של מבחר פרקים משמואל א ומשמואל ב תוך תשומת לב לסוגיות מתחום הביקורת הגבוהה והנמוכה:  רעיונות, עיצוב ספרותי, עיצוב  סגנוני, רקע היסטורי  והבדלי גרסאות. נעמוד על השיטות הרווחות בספרות הפרשנית והמדעית לספר  ונעסוק  ברבדים השונים  המרכיבים אותו .  

06121258 	פרשנות חז"ל למקרא / ד"ר אהרן מונדשיין
			שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ג' 18-20 רוזנברג 205

היכרות עם המגמות מחד גיסא והטכניקות מאידך גיסא, של פרשנות חז"ל למקרא. מדרשי ההלכה ומדרשי האגדה, רקע היסטורי, התהוות וחתימה. מהדורות מדעיות, קריאה במדרש ועיון מדגים בספרות התלמוד. אפיון דרכי מחשבה, מתודולוגיה ואסכולות פרשניות, לרבות "מושב בחיים", פולמוסים ומגמות דידקטיות.

06121261 	קריאה בפרשנות המקרא הקלאסית – החוק / ד"ר אהרן מונדשיין
			שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ג'  16-18 רוזנברג 205

היכרות בלתי אמצעית עם פרשנות ימי הביניים הקלאסית בחוק – ספר שמות, פרשת משפטים: רש"י, רשב"ם, ראב"ע ורמב"ן, ניתוח ה"הקדמות" לפירושים, ולחילופין - ההיגדים המתודולוגיים, ובחינת יישומם בגוף הפירוש. הכרת דרכי הפירוש וזיקתם לביוגרפיה של הפרשן. המתח בין דרך הדרש לדרך הפשט שרשים ופיתוח, והסינתיזה המאוחרת.

06121279 	אפוקליפטיקה ומגילות מדבר יהודה / פרופ' בלהה ניצן
			שעור לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ב' 12-14 רוזנברג 205

 ספרות אפוקליפטית יהודית ידועה לנו בעיקר מימי הבית השני. נמנים עליה ספר דניאל, הכלול באסופה המקראית, וספרים חיצוניים, כגון ספרי חנוך, ספר היובלים, ספר עליית משה, עליית ישעיהו, ואחרים. ספרים אלו היו ידועים לפני גילוי מגילות מדבר יהודה, אולם לא בשפתם המקורית, אלא בתרגומים לשפות שונות. ספרות זו עוסקת בגילוי נסתרות על הבריאה, על מקורות הטוב והרע בעולם ועל חכמת ההבחנה ביניהם, על חוקת התורה, על מהלך ההיסטוריה ועל אחרית הימים, ועוד. גילויים אלו נחשבים לגזרה אלוהית הכתובה לעתים על לוחות השמים או על ספרים קדומים, והם נמסרים ליחידי סגולה מפי מלאכים, או בדרך של פתרון חלומות נבואיים. 
 כמה מספרים אלו נמצאו בין מגילות מדבר יהודה בשפתם המקורית, עברית או ארמית, וספרותה של כת המגילות, היא כת היחד, מושפעת מן האידיאולוגיה המכוונת את הספרות האפוקליפטית. השפעה זו ניכרת הן בייחוס גילויים אפוקליפטיים למורה הצדק, מנהיג הכת, ולחכמיה, והן ברעיונות שבהם דגלה הכת. כמה מספריה כתובים ברוח האפוקליפטיקה. כגון, ספרי הפשרים המתיימרים לגלות את הגשמתם האקטואלית של נבואות המקרא, כמה מספרי החכמה הכיתתיים הנחשבים לגילויי רזים, ועוד.
 במהלך הקורס יוסברו יסודות האפוקליפטיקה ויודגמו קטעים מספרות זו, כולל ממגילות מדבר יהודה.

06122111	סיפורי האבות / גב' טליה סוצקובר
			תרגיל טקסטואלי לתואר ראשון, סמסטר א', ימים א' ד'  10-12 רוזנברג 105

חטיבת סיפורי האבות שבבראשית י"ב-ל"ו פותחת בצו אלוהי שניתן לאברהם. בצו זה הוא נקרא לעזוב את ביתו, לנוע אל הארץ המובטחת, ולהשאיר את כל היקר לו מאחור. אברהם מציית לצו ללא עוררין ומכה שורשים בארץ כנען. הסיפור ממשיך בתיאור תולדותיהם של צאצאיו- יצחק ויעקב ושל הדמויות הקרובות להם. מטרת הקורס היא ללמוד פרקים נבחרים מתוך סיפורי האבות על דרך הקריאה הצמודה, הכוללת דיון בנושאים הבאים: נוסח ועריכה (כגון הבדלי נוסח בין נוסח המסורה והתרגומים העתיקים), לשון ותחביר, מבנה ספרותי (עיצוב דמויות, התפתחות עלילתית) ותכנים רעיוניים. 

06121267	המקרא – סגנונו ולשונו / גב' טליה סוצקובר
שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר ב', יום א' 10-12 רוזנברג 105

הקורס עוסק בתחביר לשון המקרא, בתורת השיח ובסגנונות המיוחדים לסיפורת ולשירה המקראית. הגישה מעשית: מרבית הזמן מוקדשת ללימוד לשוני ותחבירי של פרשיות מוגדרות, תוך הדגשת הזיקה שבין ההקשר הרחב למבנה התחבירי של הפסוק המוגדר. מטרת הקורס היא להנחות את תלמיד המקרא להתמודד עם סוגיות לשוניות רלוונטיות לפרשנות המקרא, ביניהן: תיפקוד פסוקיות הזמן, האופן, המטרה וכו', מערכת הזמנים במקרא, ועוד – תוך אבחנה בין טקסטים מז'אנרים ספרותיים שונים.

06122701	ספר בראשית /  ד"ר מאירה פוליאק
סמינריון לתואר ראשון, סמסטר א', ימים ב' ה'  10-12 רוזנברג 205
 
בסמינריון זה נתמקד במאפיינים הספרותיים וההיסטוריים של ספר בראשית, ונבחן את מקומו בתוך  התורה, ואת יחסו לתכנים ודרכי הביטוי של הסיפור המקראי בכלל. במוקד הדיון יעמדו סיפורים נבחרים מתוך חטיבותיו העיקריות של הספר: המיתוס [א - י"א) האבות (י"ב - ל"ז), ויוסף (ל"ח – נ]. בהקשר הפרשני, נתוודע בין השאר לגישות מודרניות לסיפר המקראי בהשוואה לגישות שנהגו בפרשנות המסורתית.

06124050	גישות פואטיות למקרא בפרשנות קדם-מודרנית ומודרנית / ד"ר מאירה פוליאק
סמינריון לתואר שני, סמסטר א'+ב', יום ב' 12-14 רוזנברג 105

הקורס מתחקה אחר התבססותה של תודעה לשונית-הקשרית בפרשנות המקרא היהודית בימי הביניים, ובמיוחד מתמקד בעלייתן של תפיסות פואטיות וטיפולוגיות בפרשנות המקרא שנתפתחו בעידן זה ובתקופת הרנסנס. תרומתם המיוחדת של פרשי המזרח להעמקת ההבנה הספרותית של המקרא נבחנת על רקע השפעתן של תפיסות מדעיות ואסתטיות ששאבו מהתרבות הערבית. כמו כן, נעסוק ביחס שבין המורשת הקדם מודרנית לבין גישות ספרותיות מודרניות למקרא, ובשוני ביניהן. 

06121182	מבוא לפרשנות ימי הביניים / ד"ר מאירה פוליאק	
שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר א', יום ה' 12-14 רוזנברג 205

הקורס עוקב אחר התפתחותן של שיטות חדשות בפרשנות המקרא היהודית, שצמחו בין המאות העשירית לשלוש עשרה, תוך עמידה על יחסן לפרשנות חז"ל מחד, ויחסן למושגי פרשנות בני התרבויות המוסלמית והנוצרית אשר בקרבן חיו פרשני התקופה. נדון בשלוש אסכולות מרכזיות: א. האסכולה המזרחית, הכוללת את פירושי הגאונים והקראים בני ארץ ישראל ובבל (כגון ר' סעדיה גאון ויפת בן עלי) אשר פיתחו גישה לשונית-הקשרית למקרא.  ב. האסכולה הספרדית - אשר החלה בספרד המוסלמית והניבה חשיבה פואטית מובהקת על המקרא [רמב"ע], ואשר המשיכה לפתח את תובנותיה הספרותיות גם כשנדדה לספרד הנוצרית, ופרובנס [ראב"ע, רד"ק ורמב"ן] ג. האסכולה האשכנזית (צפון צרפת וגרמניה), אשר פיתחה גישה עצמאית לפשט [רש"י, רי"ק ורשב"ם]. במסגרת הקורס נדון גם בהיגדים מרכזיים ובמבואות פרי עטם של הפרשנים הללו, המאירים את תפיסתם הפרשנית ואת התפתחותה של התודעה הפרשנית באסכולות שבהם פעלו.

06121253	קריאה בפרשנות ימי הביניים והרנסנס לספר שמואל / ד"ר מאירה פוליאק
שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ה' 10-12 רוזנברג 205

מטרתו הראשונית של הקורס היא לתרגל קריאה בפרשני ימי הביניים והרנסנס, על סמך עיון השוואתי בפירושים משל רש"י, ראב"ע, רד"ק, אברבנאל ופרשנים אחרים, בהתייחס לסיפורים נבחרים בספרי שמואל א-ב. רצוי כי תלמידים יירשמו לקורס זה לאחר שכבר למדו קורס "מבוא לפרשנות ימ"ב", המקנה ידע כללי לגבי הרקע ההיסטורי והשיטות הפרשניות המרכזיות. במהלך העיון בטקסטים, נשתדל להתעמק בהגותם הפרשנית ותודעתם האינטלקטואלית של הפרשנים הללו ובאופן שבו תודעה זאת מקבלת ביטוי בהתמודדותם עם בעיות טכסטואליות, בהתחשב בתנאי סביבתם, חשיפתם להגות המוסלמית והנוצרית בתחום פרשנות כתבי הקודש, ויחסם למסורת הפרשנית של חז"ל.

06121617	גישות לספרות הנבואה: פרשנות קדם מודרנית ומודרנית / ד"ר מאירה פוליאק
שיעור לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ב' 10-12 רוזנברג 205

מטרתו העיקרית של הקורס היא לעמוד על ההיסטוריה הפרשנית של ספרות הנבואה, תוך בחינת מעמדה כז'אנר ספרותי מיוחד. סוגיות שונות הנוגעות לאופייה של הנבואה, תכניה ההיסטוריים ודרכי המבע השונות שלה יוארו במסגרת דיון השוואתי, המלמד על ההתפתחות של פרשנות המקרא. בתחילה, נעסוק בגישות מרכזיות שצמחו בקרב התנאים, אנשי קומראן ופרשני ימי הביניים לספרות הנבואה, תוך עמידה על עמדתם של פרשנים אשר שללו את תכניה המשיחיים של הנבואה בהשוואה לאלה אשר הדגישו את תוכנם האקטואלי לזמנם של פרקים מסוימים מספרי הנבואה. כמו כן, נעסוק בגישות חדשות לספרות הנבואה שנתגבשו בעשור האחרון, המדגישות בין השאר את עמדתו של הנביא כמבקר חברתי, ופרשן פנים-מקראי, והמעמידות על מלאכת העריכה של הספרות הנבואית.

06121285	דמויות נשים במקרא / ד"ר מאירה פוליאק
שעור לתואר ראשון, סמסטר ב', יום ה' 12-14 רוזנברג 205

לכאורה, מקומן של דמויות הנשים במקרא נראה מוגבל למדי ומותנה ביחסן לדמויות הגברים ובתפקיד המשפחתי (אשה, אם, בת] אותו הן ממלאות בחייהם. עם זאת, ניכר כי על אף מגבלות העולם החברתי והסיפורי הנתון להן, בולטות דמויות הנשים במקרא בחוזקן, תושייתן ואופיין, וכן בהערכה לה הן זוכות, לא פעם, מטעמו של המספר המקראי, המפליא לעצב את עולמן הנפשי ואת מצוקותיהן המיוחדות. בקורס נעסוק בסיפורים נבחרים אשר ב"מרכזן" עומדות דמויות נשים (כגון: חנה, רחל, מיכל, איזבל], וכן נתוודע לגישות חדישות בחקר המקרא המציעות דרכי קריאה מגוונות וחתרניות, מפרספקטיבה נשית או פמיניסטית, של סיפורים אלה.  

06124059	פרשנות, נוסח ותרגומים עתיקים: ברכות יעקב ומשה / פרופ' פרנק פולק 
 			סמינריון לתואר שני, סמסטר ב'  יום ב'  14-16 רוזנברג 208

כיום חקר הנוסח הוא המקצוע הדינמי ביותר בחקר המקרא. קטעי המגילות ההולכים ומתפרסמים בימים אלה שופכים אור חדש על מנהגי הסופרים בימי הבית השני, וכן על העדויות הקדומות לנוסח, כגון תרגום השבעים והנוסח השומרוני של התורה. 
בד בבד עם התרחבות ידיעותינו גוברת והולכת ההכרה במשקלו של הגורם הפרשני בתהליכי מסירת הנוסח. במידה של קיצוניות ניתן לומר שהשתלשלות הנוסח היא ממד נוסף של המסורת הפרשנית הקדומה. 
בקורס זה נעסוק בבעיות אלה בברכות יעקב ומשה (בר' מט; דב' לג), על פי מספר קטעים ממגילות מדבר יהודה, החומש השומרוני, התרגומים העתיקים (בראש וראשונה תרגום השבעים) ובמדרשי תנאים. נעלה על נס, מצד אחד, את פעילותם הפרשנית של הסופרים לאורך הדורות, ונעסוק, מצד שני, בשאלה איך ומתי ניתן להגיע לידי ה'נוסח הקדום' ו'המקורי'.
חובות התלמיד: חיבור עבודה מצומצמות בתור רפרט, וכן חיבור עבודה סמינריונית. 

06124049	המקרא באור תרגום השבעים: ספר ירמיהו / פרופ' פרנק פולק 
סמינריון לתואר שני, סמ' א', יום ב' 16-18	רוזנברג 208

תרגום השבעים הוא עדות ממעלה ראשונה להתפתחות הנוסח והעריכה של ספר ירמיהו, מה גם שעדותה נתמכת על ידי קטעים מסוימים שהתגלו בקומראן. אך מצד שני אין להתעלם מכך שהתרגום אינו מגיש לנו עדות ישירה: מלאכת התרגום צריכה לעולם ניתוח. תרגום השבעים לספר ירמיהו מכיל קטעים בתרגום מילולי ביותר, בצד קטעים שבהם התרגום יצירתי יותר. בסמינריון נעסוק בדרכים שונות לנעריך את מעשה המתרגם, את דרכיו בלשון ובפרשנות מזה, ואת הרקע העריכתי מזה. כן נעמוד על מספר קטעים מהמגילות.
על כן הסמינריון אינו מכוון ללומדי יוונית בלבד, אלא גם למי שמתעניין בפרשנות ספר ירמיהו ובעריכתו. 
חובות התלמיד: חיבור עבודה מצומצמות בתור רפרט, וכן חיבור עבודה סמינריונית. 

06124058	איך מנהלים משא ומתן בסיפורי המקרא? / פרופ' פרנק פולק 
 			סמינריון לתואר שני, סמסטר א' יום א'  14-16 רוזנברג 205

בפרשיות רבות במקרא השיחה המתנהלת בין הדמויות אינה אלא משא ומתן. בסמינריון זה נעסוק בשאלה איך המו"ם מיוצג על ידי המספר, וכן איך יוזמים אותו הצדדים, איך נענים להצעה, איך דוחים אותה, ובאילו טכניקות אחרות הם משתמשים כדי להשיג את מטרותיהם. כן מתבקש לתת את הדעת על תופעות בשיח הקשורות בהיבטים נוספים לבד מניהול המו"ם (כגון עולמה הפנימי של הדמות).
העיסוק בנושא זה הוא היבט חשוב במגמה החדישה לבחון את הצגת שיח הדמויות ואת השתלשלותה בכלל. אך היא נוגעת גם להבנת המשמעים המעוצבים בפרשיות שונות.
חובות התלמיד: חיבור עבודה מצומצמות בתור רפרט, וכן חיבור עבודה סמינריונית. 

06122750	איום אשורי וחזון נבואי: חזון ישעיהו בן אמוץ / פרופ' פרנק פולק 
סמינריון לתואר ראשון, סמסטר ב',  ימים ב' ד'  16-18 רוזנברג 208

ישעיהו בן אמוץ הוא הנביא הראשון שנאלץ להתמודד עם היסטוריה 'עולמית'. בימיו חלו תפניות קריטיות ביותר בתולדות ישראל, התעצמות האיום האשורי, כיבוש שומרון והתמוטטות ממלכת עשרת השבטים (722), ובסופו של דבר גם פלישת סנחריב ליהודה בימי חזקיהו (701). מצד שני נתן הנביא את דעתו על התפתחויות חברתיות בתוך ישראל. מתוך התמודדות עם בעיות קיומיות אלה הגיע הנביא להשקפה מדינית-דתית רחבה ביותר שגם היום יש בה כדי להעניק לנו השראה. בסמינריון נעסוק בהיבטים שונים של סוגיות אלה, בלי להזניח את העיסוק הביקורתי. תחום מרכזי נוסף יהיה הפואטיקה של השירה בספר ישעיהו.

06124616	המחשב ככלי עזר בחקר המקרא / פרופ' פרנק פולק
שעור ותרגיל לתואר שני, סמסטר ב', יום א' 14-16 רוזנברג 205

06121616	המחשב ככלי עזר בחקר המקרא / פרופ' פרנק פולק
שעור ותרגיל לתואר ראשון, סמסטר ב', יום א' 14-16 רוזנברג 205

תוכנות מחשב רבות פותחות אופקים חדשים בפני העוסקים במקרא, אופקים שעד כה לא יכולנו להעלות על הדעת בכלל, כגון חיפוש קונקורדנציוני של תופעות דקדוקיות. אפשר, למשל, לבדוק באילו ספרים מרבים להשתמש בה"א הידיעה ואיפה ממעטים להשתמש בה. כן ניתן כיום לאפיין את אוצר המלים של חטיבות שלמות על פי נתונים מוצקים, ולא על פי התרשמות, או בדיקה חלקית. בקורס זה נעסוק בשאלה איך אפשר לנצל את  הכלי החדש, באילו סכנות יש להתחשב, ומאילו טעויות יש להימנע. הקורס מכוון לתלמידי ב"א ומ"א כאחד, ועשוי לעניין גם תלמידי החוגים ללשון עברית ולספרות עברית. חלק מהשיעור יועבר במעבדת המחשבים של ספריית סוראסקי.
חובות התלמיד: חיבור תרגיל על תופעה מסוימת במקרא, לפי בחירתו.

06121284	מסורת יציאת מצרים: ספור, מיתוס, היסטוריה / פרופ' פרנק פולק 
שעור לתואר ראשון, סמסטר א'  יום א'  16-18 ווב 001

סיפור יציאת מצרים עומד במרכז מסורות התורה, אך רקעו העובדתי אינו מוצק דיו לתיאור היסטורי. איך עלינו לראות מבוכה זו? זאת שאלה אחת שבה מבקש שיעור זה לגעת. אך בצד זה נעסוק בתבניות יסוד בסיפור זה, כגון מבנה סיפור המכות, פרשת קריעת ים סוף וסיפורי ההתגלות בסנה ובהר סיני. בסופו של דבר נבקש תשובה לשאלה 'מה תפקיד המיתוס בתוך ההיסטוריה?'.

06121273	היסטוריה ותרבות במקרא ובמזרח הקדום / גב' לוסי פליטמן
שעור ותרגיל  לתואר ראשון, סמסטר א'  יום ג' 10- 12 רוזנברג 105 

הקורס יתן סקירה כללית של תרבויות המזרח הקדום,  ממצרים ושומר עד פרס ויוון.
במטרה להציג את הרקע ההיסטורי – מדיני - רעיוני של המקרא. לצורך הכרת התרבויות העתיקות, על האדריכלות, האמנות, הספרות, קשרי המסחר וחיי היום יום שלהן ישולבו בהרצאות אמצעי מולטימדיה שונים.