תאור הקורסים
החוג להיסטוריה כללית

06211193
עלייתו ונפילתו של הקומוניזם במזרח אירופה
ד"ר רפאל ווגו
לאחר מבוא מתודי והצגת תמונה כללית על התקופה שבין 1944-1989 , יתקדם השעור בהילוך  אחורי – משלבי נפילת המשטרים הקומוניסטיים אל הקמתן בתום מלחמת העולם השנייה.  בנקודת מבט של  "סוף הסיפור" נעקוב אחר שלבי קריסת המשטרים, שקיעת האידיאולוגיה , מבנה החברה, גורלו של הפרט, ממדי שיתוף הפעולה, צמיחת ההתנגדות, המשברים אשר פקדו את המשטרים – "אביב פראג" , המרד ההונגרי והתסיסה הפולנית, והיחסים  המשתנים עם בריה"מ.  כמו כן , נבדוק את קץ הגוש המלאכותי והחזרה לרב גווניות של האזור. מתהליך ה"החזרה להיסטוריה" ומלחמות הירושה של יוגוסלוויה  נבדוק את נטל העבר והניסיון הקומוניסטי לבנות זהות חדשה מן  הפרט אל כלל הציבור והאומה. 
ספרות מומלצת : 
Sabrina P. Ramet, (ed,) , Eastern Europe : Politics , Culture and Society Since 1939, Indiana University Press, 1998

06211194
אמריקה הלטינית במאה ה-20
פרופ' צבי מדין
השיעור יתמקד בקווים העיקריים להתפתחותן ההיסטורית של מדינות אמל"ט במרוצת המאה ה-20 והחל מסוף המאה ה-19. על פי השלבים הבאים: המורשת הקולוניאלית; גיבושה של המדינה המודרנית הריכוזית; התהוותם והתפתחותם של מעמד הפועלים ושל המעמד הבינוני וכניסתם לחיים הפוליטיים: הופעתה של המדינה הלאומית; הבעיה האינדיאנית ומדינת הלאום.
השיעור ידון בתהליכים המשותפים לכלל מדינות היבשת ממכסיקו בצפון ועד ארגנטינה ופרו בדרום – אך גם בהטרוגניות ובאופי המיוחד להתפתחותה של כל מדינה ומדינה.

06211052
לרפא את הגוף לטפל בנפש
פרופ' רון ברקאי
משחר ימיה של הרפואה המערבית, שנולדה ביוון במאה הרביעית לפנה"ס, נדון הקשר המורכב שבין הנפש לגוף כגורם למחלות וכיסוד מרכזי בטיפול בהן. השיעור יבחן את התפישות היווניות וההלניסטיות (היפוקרטס, גאלנוס ואחרים) ואת התפתחותן של תפישות אלו בתרבויות היהודית, המוסלמית והנוצרית לאורך ימי הביניים ועד למהפכה המדעית במאה ה-17.

06211195
מפגשים: אירופאים ובני אדם אחרים
פרופ' מירי אליאב-פלדון
במאות החמש-עשרה והשש-עשרה גילו בני אירופה חלקים של העולם שלא היו ידועים להם עד אז. המפגשים עם עולמות חדשים וציוויליזציות שונות בתכלית מן הציוויליזציה האירופית הולידו מגוון של תגובות בקרב הספנים, הכובשים, הסוחרים והאינטלקטואלים האירופיים באותו הזמן. הלם ותדהמה, התנשאות תרבותית-דתית וראשיתה של גזענות, אך גם רלטיביזם וביקורת על החברה האירופית, נמנו עם האופנים שבהם הגיבו האירופאים על גילוי העמים והתרבויות באמריקה, באפריקה ובמזרח אסיה. האופקים החדשים שינו, בין היתר, גם גישות ורגשות כלפי קבוצות מסוימות בתוך האוכלוסייה האירופית. הקורס ידון בתפיסות החדשות לסוגיהן על-סמך מחקרים של היסטוריונים ואנתרופולוגים מודרניים ואגב עיון בחיבורים שונים שנכתבו בראשית העת החדשה.

06211199
ארה"ב ממלחמת העולם השניה ועד ימינו
פרופ' אייל נווה
"המאה האמריקאית" החלה למעשה בעקבות מלחמת העולם השניה ממנה יצאה ארה"ב כמעצמת-על הגמונית. הקורס יעסוק בתקופת ההגמוניה האמריקאית, תקופה הנמשכת עד ימינו אלה.
במסגרת השיעור נבדוק באופן כרונולוגי סוגיות חברתיות, תרבותיות, כלכליות ופוליטיות שהעסיקו את החברה האמריקאית בשני הדורות האחרונים. בין היתר נדון בשנות החמישים הקונפורמיות, בתרבות הפרברים, בטכנולוגיה ובקפיטליזם המאוחר, במחאת שנות הששים. ביחסי מעמד מוצא אתני ומגדר בתרבות הנגד, בטראומה של וייטנם, במבוכת שנות השבעים, בשמרנות החדשה ובקץ המלחמה הקרה.
הקורס ינתח את המאפיינים המרכזיים של החברה והתרבות האמריקאית כפי שהתפתחו בעשורים האחרונים.
התלמידים ייבחנו בסוף הקורס בבחינה שתתבסס על חומר ההרצאות ועל הביבליוגרפיה הנלווית.
קריאה מוקדמת:
אייל נווה, המאה האמריקאית, 2000, משרד הבטחון, תל-אביב.
 
06211197
מיתוס, דת וחברה ביוון העתיקה
פרופ' עירד מלכין
"העולם מלא אלים"? עבור רבים מאיתנו "דת" היא עניין של אל אחד, טקסטים מקודשים, "אמת" מיסיונרית וכתות כוהנים – אך שום דבר מאלה אינו נכון עבור יוון הקדומה. כמו המיתולוגיה, כך גם הדת היוונית הייתה רבת פנים, רבת פולחנים, ורבת מיתוסים. המיתוס, שנגע הן בגיבורים והן באלים ובאלות, היה משוקע בעולם המנטלי, החברתי והפוליטי, וזכה למגוון של ביטויים בשירה, בדרמה, בציור ובפולחן. לעיתים אף שימש להצדקות פוליטיות לכיבוש והתנחלות, לביסוס הסדר החברתי ולקביעת הזהות הקיבוצית. הדת והקורבן שימשו מסגרת מגדירה לשיוך החברתי ומבחינה זו כללה גברים ונשים כאחד. מטרת השיעור היא לתת מבוא כללי לתולדות הדת והמיתוס ביוון הקדומה וכן לסקור היבטים אלה של תפקידם ההיסטורי והחברתי.

06211203
מבוא לנאציזם
ד"ר בועז נוימן
מטרת השיעור היא לדון באופן ביקורתי בהיסטוריה, בהיסטוריוגרפיה ובגישות השונות בחקר הנאציזם. השיעור מבוסס על הרצאות ועל קריאה שוטפת של מקורות. בשיעור יידונו בעיקר נושאים היסטוריוגרפיים וגישות מחקריות בחקר הנאציזם, כגון: "הדרך המיוחדת" הגרמנית, טוטליטריזם, פשיזם, היטלריזם, הוויכוח בין ההיסטוריונים האינטנציונליסטים לפונקציונליסטים, היסטוריה של חיי יום-יום ושל מנטליות וביו-פוליטיקה. המקורות יתמקדו בנושאים היסטוריים קונקרטיים שיילוו את מהלך ההרצאות, ובהם: אנטישמיות, דמותו של היטלר, הופעת המפלגה הנאצית בשנות העשרים, תפיסת השלטון, תהליכי כינונו של הרייך השלישי, נשים, אויתנזיה, מלחמת העולם השניה, שואה ועוד.

06211618
סין – מקיסרות לרפובליקה עממית
פרופ' אהרן שי
השיעור יעסוק בהתפתחויות הפנימיות והחיצוניות הקשורות בסין ממלחמת האופיום, שפרצה ב-1840, ועד לעליית הקומוניסטים לשלטון בסין ב-1949. כמו-כן תידון באורח כללי התקופה הקומוניסטית עד ימינו לרבות ההתפתחויות העכשוויות המכונות 'מדיניות הדלת הפתוחה'. השאלה המרכזית שתנחה את השיעור כציר תהיה: כיצד התאפשר התהליך ההיסטורי שהוביל את סין מקיסרות מסורתית בצביונה, בשליטת המנצ'ואים, לרפובליקה עממית, המודרכת על-ידי המפלגה הקומוניסטית? הקורס יבחן את אופיו המיוחד של הקומוניזם בסין, את תנאי צמיחתו והתמודדותו עם אתגרים ייחודיים לחברה אסיאנית עתירת אוכלוסין, וכן את מקומה של סין בזירה הבינלאומית.

06211202
רוסיה והמערב במאה ה-20
פרופ' גבריאל גורודצקי
מטרת השיעור היא לבחון את מדיניות החוץ הסובייטית מראשיתה ועד להתמוטטות המשטר בפרספקטיבה רחבה ולאור מסמכים חדשים שנחשפו בארכיונים הרוסיים. יעשה ניסיון לבחון באיזו מידה הפרק הסובייטי היווה סטייה ממהלכה של ההיסטוריה הרוסית ובמקביל כיצד הוא משתלב בהיסטוריה האימפריאלית הרוסית. נקודת המוצא תהייה בחינת מדיניות החוץ  המהפכנית כהמשכיות או תמורה. לאחר מכן תבחן התמודדות המשטר המהפכני עם המציאות שאינה מסבירה פנים למהפכה - פיתוחה של תיאורית מדיניות חוץ דואלית שמרכיביה מהפכנים, מאידך גיסא, ופרגמטיים מאידך גיסא. יעשה ניסיון להבהיר את מדיניות ברית המועצות ערב מלחמת העולם השנייה והמהפך בעקבותיה שהביא לעימות המעצמתי במסגרת המלחמה הקרה. לבסוף יוקדשו מספר מפגשים לבחינת התמודדותה של רוסיה החדשה עם עברה. ככלל השיעור יבחן את הפרקים המרכזיים ביחסי ברית המועצות עם אירופה וכן את הבסיס התיאורטי למדיניות החוץ הסובייטית והרוסית תוך כדי ברור יחסי הגומלין בין ההיבטים הכלכליים, הצבאיים והתרבותיים מחד גיסא והאידיאולוגיה מאידך גיסא. לאור הממצאים יעשה ניסיון להשתמש בפרספקטיבה הקונספטואלית הנרכשת לניתוח והבנת מדיניות החוץ הרוסית בתקופה הפוסט-סובייטית.

06211196
סרטים כמחוזות זיכרון-קולנוע וקולוניאליזם
פרופ' שלמה זנד
הקולנוע נולד באחת מנקודות השיא בהתפשטות הקולוניאלית של סוף המאה התשע עשרה. שנים ספורות לאחר לידתו הוא החל להסריט את השטחים הכבושים ואת תולדותיו של האדם הלבן בהם. לאורך המאה הקודמת הופקו במערב אלפים רבים של סרטי תעודה וסרטי עלילה ששחזרו פרקים שונים של ההיסטוריה של הקולוניאליזם. סיפורי מגעיו של הכובש והשולט עם המקומיים, האקזוטיים או המסוכנים, אכלסו את דמיונם של במאים רבים וכך היוו רקע לפרשיות אהבה, להרפתקאות ולסאגות מרגשות. תהליך הדה-קולוניזציה במחצית השנייה של המאה העשרים החל לשנות את המתכונים הנרטיביים אם כי רכיבים רבים במבט הקולנועי-קולוניאלי נותרו על כנם. 
השיעור ינסה לסקור חלק מהייצוגים הקולנועיים של תולדות הקולוניזציה והמאבק הלאומי נגדה. באמצעות החומרים האודיו-ויזואליים, תיעודיים ועלילתיים, ננסה ללמוד על אופי יחסו של המערב כלפי הנכבשים, על מהות התנשאותו, על דרכי ייצוגו העצמי מול ה"אחר" הנחות, ועל פחדיו הכמוסים והגלויים נוכח מרידתו של הנכבש ועוד. מסרטי טרזן הראשוניים, דרך לורנס איש ערב, ועד הקרב על אלז'יר, גנדי והודו סין, ייבחנו המניפולציות האידיאולוגיות והרגשיות שהקולנוע יצר והשוני בינן לבין השינויים בשיח ההיסטוריוגרפי על התפתחות הקולוניאליזם והדה קולוניזציה. 
ההרצאות ילוו בהקרנת קטעי סרטים ולקראת המבחן המסכם, מלבד קריאה בחומר ביבליוגרפי, תידרש צפייה נוספת בעבודות קולנועיות.     
קריאה מוקדמת:  
שלמה זנד, הקולנוע כהיסטוריה. לדמיין ולביים את המאה העשרים, עם עובד – ספרית אפקים והוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2002, עמ' 13-29.

06211198
מלומדים והדיוטות: פרקים בהיסטוריה החברתית של הידע באירופה הטרום מודרנית
ד"ר גדי אלגזי
הידע אינו צומח על עצים", הדגיש משפטן בן המאה החמש-עשרה בפני קוראיו. מהם, מן ההדיוטות, ביקש לא לסמוך על עצמם אלא לשאול בעצת המלומדים, אם חפצי דעת הם. אך סמכותם התרבותית של מלומדים – מדקדקים ותיאולוגים, פילוסופים ומשפטנים, כתבנים ורופאים – אינה מובנת מאליה. על מה ביססו אותה? כיצד הבדילו עצמם מבני-תמותה רגילים? מהו היחס בין התמורות שחלו במוסדות הידע לבין תדמיתם העצמית ואורחות חייהם? אלו תמורות חלו בארגון חיי הרוח – ומה הקשר בינם לבין חיי המעשה? במהלך השיעור ננסה לברר כמה מן השאלות הללו בעזרת מקרי-מבחן בהיסטוריה של מוסדות הידע של אירופה הטרום-מודרנית.

06211542
תולדות הנצרות 1350-2003
פרופ' דוד כ"ץ
התהליכים והאירועים המרכזיים בחיי הדת הנוצרית למן ימי הביניים המאוחרים ועד ימינו: כיצד סיגלה עצמה הדת לשינויים החברתיים ובאיזה אופן שרתה את הצרכים המשתנים של החברה. מניסיונות התיקון שנעשו בין המאה ה- 14 למאה ה16-, דרך הרפורמציה הפרוטסטנטית, הקונטרה-רפורמציה, השפעת תנועת 'ההשכלה' על תפישה רציונלית של הדת לעומת הנטיות האמוציונאליות בדת, ועד לתנועות הדתיות הקיצוניות בימינו.

06081124
ההיסטוריה של נשים במערב אירופה
פרופ' דבורה הרץ
העבר הוא כמו אתר ארכיאולוגי. כל דור של היסטוריונים חופר שכבה חדשה, שואל שאלות חדשות, מוצא עדויות חדשות ומגלה דרכים חדשות לראות דפוסים בקנה מידה יותר גדול. בקורס  נחקור את התגליות העשירות שנעשו ברבע המאה האחרונה ביחס לחייהן של נשים באירופה מימי המהפכה הצרפתית והלאה.
ניכנס לעבר הזה בתקופת המשטר הישן. נבחן את הניגוד של החופש המיני של האליטות אז לחוויות המיניות הנשיות כשהטוהר והדומסטיות של הנשים קיבלו ערך משמעותי יותר במהלך המאה התשע עשרה. נראה כיצד אמהות, קריאה, כתיבה, מועדונים ודתות לקחו חלק בעיצוב התנועות הפמיניסטיות שפרצו יותר מאוחר במהלך המאה. נחקור כיצד נשים התקשרו עם מפלגות פוליטיות מהשמאל, מהמרכז ומהשמרנים. נחקור כיצד פוריות וגיל הנישואין השפיעו על המעמד המשתנה של הנשים בכח העבודה בשכר. נחקור את ההישגים של אמניות וסופרות ופעילות חברתיות ומדעניות על מנת ללמוד כיצד נשים יכלו להטביע את חותמם למרות המהמורות הרבות.

תרגילים

06211110
חברה, משטר ותרבות ביוון העתיקה
כללי: מבוא היסטורי ומתודולוגי לתולדות יוון העתיקה בתקופות הארכאית (מאות 6-8 לפנה"ס) והקלאסית (מאות 4-5 לפנה"ס).

ד"ר סילבי הוניגמן
סקירה של תולדות יוון מן השורשים של הדמוקרטיה האתונאית ועד לתקופה ההלנסטית (מאה שישית – מאה שניה לפנה''ס). משטר, מבנה חברתי, דת ופולחן, הגות פוליטית, היסטוריוגרפיה, תוך כדי הדגשה של התמורות החברתיות והתרבותיות שחלו בעולם היווני לאורך התקופה הנידונה.

פרופ' זאב רובין
הומרוס כבעיה מחקרית; היצירה ההומרית כמקור היסטורי; היוונים והים; הטיראניס; האלטרנטיבה הספרטנית לטיראניס; אתונה – "בית-אולפן ליוון"; מלחמות פרס-יוון: התהוות התודעה ההלנית.

פרופ' עירד מלכין
עולמו המיתולוגי וההיסטורי של הומרוס, תופעת עיר-המדינה היוונית, תולדות ספרטה ואתונה. הקורס יתמקד בבעיות חברה, משטר, היסטוריוגרפיה, דת ופולחן.

06211111
חברה, משטר ותרבות ברומא העתיקה
כללי: מבוא היסטורי ומתודולוגי לתולדות הרפובליקה הרומית מסוף המאה ה6- לפנה"ס ועד תחילת המאה ה1- לפנה"ס.

ד"ר רחל פייג וישניא
המבוא עוקב אחר הפיכתה של רומא מעיר קטנה על גדות הטיבר לאימפריה רחבת ידיים השלטת על כל אגן הים התיכון והתגבשותו של המשטר הרפובליקני. נושאים מרכזיים: בעיית המקורות, מאבק בין פטריקים לפלבאים, כיבוש וארגון באיטליה, המשטר הרפובליקני, המלחמות הפוניות, השתלטות רומא על אגן הים התיכון, השפעת הכיבוש על הכובש במאה השנייה לפנה"ס, "המהפכה הרומית" מהגראקכים עד סולה, פומפיוס וקיסר, חורבנה של הרפובליקה.

פרופ' זאב רובין
מטרת התרגיל: הקניית מושגי יסוד בתולדות רומא העתיקה, הכרות ראשונית עם המקורות המשמשים את ההיסטוריונים ללימוד ההיסטוריה של רומא בתקופת רספובליקה, ומפגש עם כלי העבודה ושיטות העבודה בהם משתמשים ההיסטוריונים בחקר מקורות אלה.
נושאי התרגיל המרכזיים הם:
-	פריודיזאציה (חלוקה לתקופות) של ההיסטוריה הרומית והגדרה בסיסית של המשטר האופיני לכל אחת מהתקופות בתולדותיה.
-	בעית אמינותם של המקורות המצויים בידינו לראשית תולדותיה של רומא.
-	המאבקים בין פאטריקים לפלבאים וצמיחת מוסדותיה החוקתיים של הרספובליקה הרומית.
-	מוסדות המדינה הרומית בימי עליונותה של האצולה הפאטריקו-פלבאית. 
-	מעיר מדינה לאימפריה - ההשלכות החברתיות והחוקתיות של כבושי רומא.
-	משבר הרספובליקה הרומית.
-	מרספובליקה לשלטון יחיד.

06211301
חברה, משטר ותרבות בימי הביניים
כללי: תקופת ימי הביניים באירופה משתרעת על פני כאלף שנים, מן המאה ה-5 לספירה ועד למאה ה-15. בכמה מקבוצות התרגיל יידונו ימי הביניים המוקדמים, באחרות ימי הביניים התיכונים או המאוחרים. מורים מסוימים מתמקדים בזירה גיאוגרפית אחת (למשל, ספרד או אנגליה), מורים אחרים מדגישים היבט מסוים של החברה האירופית (למשל דת או משטר).

פרופ' רון ברקאי
התרגיל יתמקד בימי הביניים המוקדמים, בממלכה הויזיגותית שבחצי האי האיברי ובממלכת הפרנקים. מטרת התרגיל היא להקנות מושגים בסיסיים על היווצרותה של השיטה הפיאודו-ואסלית, הצמיתות, וגיבוש מעמדן של המלוכה והכנסייה בימי הביניים המוקדמים.

פרופ' עליזה ג'יניאו
אירופה כישות היסטורית, תרבותית ומדינית נולדה בימי הביניים. במהלך הקורס, נבחן את הדגם של קארל הגדול ודורו (מאות ח'-ט') על התווים המאפיינים אותו: המשטר הפיאודלי; חידוש הקיסרות הרומית הנוצרית; הנחלת המסורת התרבותית היהודית-נוצרית והמורשת הרומית הקלאסית. נעמוד על תהליך התפוררותה של הקיסרות שהקים קארל הגדול. על חורבותיה של קיסרות זו, קמו הממלכות הפיאודליות של אירופה.

ד"ר אביעד קליינברג
התרגיל יתרכז בתקופה שבין המאה האחת-עשרה למאה החמש-עשרה, תקופה שבמהלכה השתנו פניה של אירופה. נראה איך תרמו מסדרי הקבצנים למהפכה בתקשורת, איך התפתחה במערב שכבה של אינטלקטואלים מקצועיים מסביב למוסדות הידע החדשים, האוניברסיטאות, ואיך דווקא ההשכלה ולא הבורות הפכה את אירופה לחברה סובלנית פחות משהייתה. נדבר מעט על פוליטיקה והרבה על נשים וגברים וילדים, על יאוש ועל תקווה ועל הדברים הגורמים לבני אדם לקרוע זה את זה לגזרים או לתת את נפשותיהם איש למען רעהו ולמען רעיונות שהם מבינים רק למחצה.

06211501
חברה, משטר ותרבות בעת החדשה המוקדמת
כללי: התמורות שהתחוללו במערב אירופה ובמרכזה בין שלהי ימי הביניים למהפכה הצרפתית (מאות 18-15) הן שעיצבו את העולם המודרני והניחו את היסודות להגמוניה המערבית. הקורס נועד להבהרת מושגי יסוד, ניתוח תעודות, היכרות עם אסכולות היסטוריוגרפיות שונות ואימון בקריאה ביקורתית ובכתיבה אקדמית.
חוברת תעודות: בני ארבל (עורך), מקורות לתולדות העת החדשה המוקדמת. חלק ראשון: תקופת הרנסאנס והרפורמציה. החוברת כוללת רשימה ביבליוגרפית שלמה של הספרות הקיימת בעברית ורשימה של ספרי יסוד מומלצים באנגלית.

פרופ' דוד כ"ץ
דגש על היסטוריה דתית ותרבותית. בין הנושאים שיידונו: הרנסאנס באיטליה ומחוצה לה, הרפורמציה הפרוטסטנטית לפלגיה השונים, גילוי העולם החדש והשלכותיו על חיי הרוח והחומר באירופה.

פרופ' אלי בר נביא
התרגיל יעקוב, בסדר תמטי וכרונולוגי, אחר ההתפתחויות העיקריות במערב הקדם-מודרני בין
שלהי ימי הביניים עד ערב פרוץ המהפכה הצרפתית: הרנסנס וההומניזם, הרפורמציה,
התגליות הגדולות וכיבוש העולם החדש, התגבשותה של המדינה המודרנית והמודלים
השלטוניים הגדולים - אבסולוטיזם צרפתי, פרלמנטריזם בריטי - , המהפכה המדעית
והתנועות האינטלקטואליות והחברתיות הגדולות המבשרות את עידן האורות והתפוררות
הסדר האבסולוטיסטי.
חוברת מקורות: בני ארבל (עורך), מקורות לתולדות העת החדשה המוקדמת. חלק ראשון:
תקופת הרנסנס והרפורמציה . החוברת כוללת רשימה ביבליוגרפית ממצה בעברית ובאנגלית ורכישתה חובה. 

פרופ' מירי אליאב-פלדון
דגש על המאות ה16- וה17-, ובעיקר על הנושאים הבאים: רנסאנס והומניזם – ערכים חדשים בעולם האמנות וההגות והשפעתם על ההתנהגות הפוליטית והחברתית; התמורות שחוללו ההמצאות הטכנולוגיות – אבק השריפה, אמצעי הניווט והדפוס; התגליות הגיאוגרפיות וראשיתו של הקולוניאליזם האירופי; הרפורמציה הפרוטסטנטית לגווניה ותגובת הכנסייה הקתולית; המהפכה המסחרית וראשית הקפיטליזם; התגבשות המדינה המודרנית; המהפכה המדעית.

ד"ר גדי אלגזי
התרגיל יעסוק בתמורות העיקריות שהתחוללו באירופה המערבית במאות החמש-עשרה והשש-עשרה. שתי שאלות עיקריות יעמדו במרכזו: ראשית, כיצד הן קשורות זו בזו? מה הקשר בין שינויים טכנולוגיים (כגון המצאת הדפוס), כלכליים (הופעתם של דגמי ייצור חדשים), תרבותיים (הרנסנס ופעלם של ההומניסטים), דתיים (הרפורמציה הפרוטסטנטית ותגובת-הנגד הקתולית) וחברתיים (התפשטותה הקולוניאלית של אירופה ועליית המדינה)? שנית, כיצד תרמו תהליכים אלה לעיצוב אורחות-חיים ומחשבה "מודרניים"?
קריאה מומלצת לקראת הקורס:
יוג'ין רייס ואנתוני גרפטון, אירופה בראשית העת החדשה, 1460-1559 (אוניברסיטת תל-אביב: רמות, 2000) [קריאת חובה – מומלץ לרכוש!]
Eric Wolf, Europe and the People without History (Berkeley, 1982)

06211685
חברה, משטר ותרבות במאה ה-19
כללי: במאה ה19- התעצבו באירופה דפוסי חיים, מסגרות פוליטיות ואידיאולוגיות חברתיות המהווים את הבסיס לחברה המודרנית המוכרת לנו. התרגיל בוחן את תהליכי המודרניזציה מהמהפכה הצרפתית ועד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה.

פרופ' בילי מלמן
התרגיל פותח צוהר ל"מאה התשע עשרה הארוכה", למן המהפיכה המודרנית הראשונה, בצרפת, ועד לפרוץ מלחמת העולם הראשונה. בין הנושאים שיידונו: המהפכה הצרפתית והולדת מושגי החרות, השוויון ו"האומה"; הפוליטיקה של עידן המהפכה והטרור; פניה של המלחמה החדשה הטוטלית, הצבא החדש (תקופת נפוליאון); תופעות התיעוש והעיור; הולדת המעמדות החדשים - הבורגנות ומעמד הפועלים העירוני; עוני ועושר בעיר המודרנית; הליברליזם והמדינה ה"ליברלית"; יסודות הסוציאליזם המודרני והמרקסיזם; קולוניאליזם, גזע וגזענות, וכן אף תנועות וזרמים תרבותיים כגון הרומנטיקה.  בתרגיל נעזר במבחר מקורות כגון תעודות דיפלומטיות, עתונות, רשומות סטטיסטיות ודמוגרפיות, קטעי יומנים ומכתבים, ספרות יפה, מוסיקה וקולנוע.

ד"ר נורית שלייפמן
חלקה של רוסיה בהיסטוריה של אירופה הגיע במאה ה19- לשיאו ויחסיה עם המערב היו למורכבים ביותר הן בזירה הבינלאומית והן ביחסן של השכבות המשכילות כלפיו. על אף היותה מפגרת לעומת המערב מבחינת משטרה והתפתחותה החברתית-כלכלית, שטחה העצום וגודל אוכלוסייתה הפכו אותה למפתח בכל הסדר אירופי עד סוף המאה ה20-. כפילות זו ומשמעותה יעמדו במרכז התרגיל.
הנושאים שיידונו בו יהיו:
רוסיה והמערב בתקופת הרסטורציה; המשטר הכלכלי-חברתי ברוסיה בהשוואה לתיעוש ולהתפתחות הליבראליזם ומושג "החברה האזרחית"; האידיאולוגיה של האוטוקרטיה הרוסית ומבקריה "הסלאבופילים" ו"המערבנים"; רפורמה ומהפכה: יחסי הגומלין בין שינוי לעלייתן של קבוצות מהפכניות ברוסיה; הצאר המשחרר נרצח: התנועה המהפכנית מתעמולה לטרור; מפופוליזם למרכסיזם.

ד"ר אלון רחמימוב
במהלך המאה ה19- עברה אירופה תמורות דמוגרפיות, חברתיות, כלכליות ומדיניות אשר שינו מן היסוד את דפוסי החיים בה. האידיאולוגיות הפוליטיות המרכזיות של התקופה המודרנית-לאומיות, סוציאליזם, ליברליזם ושמרנות-התגבשו במהלך מאה זו, וניסו, כל אחת בדרכה, להסביר את התמורות ולהשפיע על מהלכן. תרגיל זה יעסוק בהיסטוריה החברתית והמדינית המורכבת של אירופה למן קונגרס וינה ועד פרוץ מלחמת העולם הראשונה. התרגיל יתמקד באזורי מרכז ומזרח אירופה, וידון במגוון של הסברים היסטוריים וזוויות ראייה. משתתפי התרגיל יתבקשו לנתח מקורות (הן ראשוניים והן משניים) ולהתמודד עם פרשנויות היסטוריות שונות.

ד"ר רפי ווגו
נושאים עיקריים: מורשת המהפכה הצרפתית; העידן הנפוליאוני; ה"סדר העולמי החדש" מקונגרס וינה ועד 1870; כוחות השינוי מול כוחות ההמשך; הליברליזם; הסוציאליזם בין אוטופיה למרקסיזם; תנועות לשחרור לאומי בבלקן – סרביה, יוון ורומניה; המהפכות הלאומיות ו"אביב העמים" – 1848; מנגנונים חדשים לממשל והתפתחות מדעית-טכנולוגית; איחוד איטליה וגרמניה.

06211690
חברה, משטר ותרבות במאה ה-20
כללי: "המאה העשרים הארוכה" משתרעת מ1870- ועד ימינו אלה. התמורות בתקופה זו התרחשו בקצב מהיר ביותר ואין דרך לכלול את כולן במסגרת קורס סמסטריאלי אחד. לפיכך, חלק מן המורים שמים את הדגש על זירה גיאוגרפית מסוימת (רוסיה ומזרח אירופה, מרכז אירופה או מערבה), חלקם מתרכזים רק בחלק מן התקופה; אחדים מתמקדים בהיסטוריה פוליטית, אחרים בהיסטוריה כלכלית-חברתית ואחרים בהגות ובתרבות.

ד"ר רפי ווגו
הנושאים העיקריים: משטר וחברה בשליש האחרון של המאה ה19-; מרקם התרבות האירופית; עידן האימפריאליזם; לבטי התנועה הסוציאליסטית – הדרך לשלטון והיחס למלחמה; התגבשות מערכת הבריתות ומלחמת העולם הראשונה; המהפכה הרוסית; תוצאות מלחמת העולם הראשונה; האידיאולוגיה הפשיסטית והנאצית; מרכז אירופה ומזרחה בין שתי מלחמות העולם; מירח הדבש של לוקרנו למשברי הדמוקרטיות עד 1936.

ד"ר מתי מייזל
התרגיל יעסוק בהיסטוריה הפוליטית והחברתית של המאה העשרים מנקודת מבט אירופית. הנושאים המרכזיים שידונו הם: המשברים הגדולים ומלחמות העולם; המאה העשרים כמאה של קטסטרופות אנושיות;
המהפכה הרוסית ורוסיה הסובייטית; המשטרים הפשיסטיים והמשטר הנאצי; עלייתה של מדינת הרווחה.

פרופ' שלמה זנד
מושגי יסוד בתולדות התרבות הפוליטית של המאה העשרים. תוך בדיקת מעלותיו וחסרונותיו של חקר ההיסטוריה הקרובה, יעסוק התרגיל בשורה של תהליכים ומאורעות שעיצבו ועדיין מעצבים את פניה של המודרניות החברתית והפוליטית. יעשה בירור של מכלול ההקשרים שהביאו להפיכתה של ההיסטוריה להיסטוריה עולמית. ייבדקו אופיו ומרכיביו של תהליך הדמוקרטיזציה המאפיין את המאה. הופעתה של תרבות ההמונים והיבדלותה של התרבות האליטיסטית יילמדו על רקע השינויים החברתיים והכלכליים. אימפריאליזם, לאומיות, קומוניזם, פשיזם ונאציזם יהוו נושאים שלהם יוקדשו שיעורים מיוחדים. התרגיל יסתיים בניסיון לבחון את משמעותו של המפנה הפוליטי והתרבותי של סוף המאה.

ד"ר יגאל חלפין
הנחת העבודה של התרגיל היא שמשטרים אידיאולוגיים-מילנאריים, לשון אחרת משטרים טוטליטריים, הם תופעה ספציפית למאה העשרים. התרגיל יעמוד על מושג האידיאולוגיה המשיחית הסקולרית ויטען שהן הנאציזם והן הסטליניזם הינן תנועות שניסו להציע דרך מדעית (בין אם זו תורת הגזע או תורת המעמד) ואקטיבית (תורת המהפכה) להבאת הגאולה ובניית עולם נקי מטומאה (חופשי מיהודים או מבורגנים). התרגיל יתמקד בהשוואת גוף המחקר העוסק בהיטלריזם, עם המחקר החדיש של הסטליניזם, מתוך כוונה להחיות את ההשוואה בין שני המשטרים שנזנחה מאז שנות החמישים. נשאף להבין כיצד התשובות השונות אודות טבעם של המשטר הנאצי והמשטר הסטליניסטי, משקפות ויכוח מתודולוגי-תיאורטי. הצדדים בויכוח זה הם ההיסטוריה החברתית, הרואה במעמדות את מנוף ההיסטוריה וההיסטוריה האינטלקטואלית החדשה, המדגישה את תפקיד השפה המהפכנית כסוכן המרכזי של התהליך ההיסטורי.

ד"ר בועז נוימן
התרגיל יעסוק בנושאים הנחשבים קלאסיים ומאפיינים את המאה ה20-. בין היתר נעסוק במלחמת העולם הראשונה, פשיזם, נאציזם, שואה, מדינת הרווחה, קולוניאליזם, דה-קולוניזציה, פמיניזם ופוסט מודרניות. במהלך התרגיל יקראו טקסטים של דמויות מרכזיות במאה: זיגמונד פרויד,  ויג'יניה וולף, אדולף היטלר, ז'אן פול סארטר, פרנץ פנון,  מרטין לותר קינג  ואחרים.
דגש מיוחד יינתן על בחינת הפער המתמיד בין ההיסטוריה (הארועים כפי שקרו באמת) לבין ההיסטוריוגרפיה (הכתיבה ההיסטורית אודות האירועים). נדון בסוגים השונים של הכתיבה ההיסטורית שהושפעה לעיתים קרובות מהאירועים עצמם אותה ביקשה לתאר.

ד"ר דוד טל
המערכת הבינלאומית עברה ברבע האחרון של המאה התשע עשרה טלטלות, שמבחינות רבות הוו קרקע מכינה להתרחשויות בזירה הבינלאומית במאה העשרים. התרגיל יתמקד בתהליך זה, על מקורותיו האינטלקטואליים והמדיניים, על-פי הנושאים הבאים: המערכת הבינלאומית בשנות השבעים של המאה התשע עשרה; אימפריאליזם - הקשרים אינטלקטואליים ומדיניים; השפעת הופעתה של גרמניה המודרנית על המערכת האירופית; הדרך למלחמת העולם הראשונה; המהפכה הרוסית - קריסתה של מעצמה והופעתה של מעצמה חדשה; הקשרים מדיניים ואינטלקטואליים בעיצוב המערכת הפנים-אירופית והבינלאומית בעקבות מלחמת העולם הראשונה; משבר הדמוקרטיות; מפירוק נשק למרוץ חימוש בין שתי מלחמות עולם; מוויימאר למלחמת עולם; המלחמה נגד היהודים; קריסתה של המערכת הבינלאומית הרב קוטבית והופעתה של מערכת דו קוטבית; המלחמה הקרה.

06211687
חברה, משטר ותרבות בארצות הברית

פרופ' אייל נווה
התרגיל יעסוק בהתגבשות החברה האמריקנית במאות ה- 19-17. נתמקד בדפוסי ההתפתחות הכלכלית, החברתית והתרבותית של המושבות הבריטיות בצפון אמריקה, במהפכה האמריקנית והקמת ארה"ב, בנסיבות לניסוח החוקה האמריקנית, בתוכנה ובמשמעותה. הקורס ילווה את ההיסטוריה של ארה"ב עד לפרוץ מלחמת האזרחים באמצע המאה ה19-, וינסה לברר את הסיבות והשלבים שהביאו להתפרקות הברית ופרוץ המלחמה.

ד"ר מיכאל זכים
התרגיל עוסק בהיסטוריה של ההתיישבות האירופאית בצפון אמריקה, החל מהניסיונות במאה ה17- להעתיק את הסדר החברתי מהעולם הישן אל "החדש", ועד העימות הגורלי באמצע המאה ה19- בין הצפון לדרום על אופי המדינה הלאומית האמריקאית. נתמקד במושגים המרכזיים המתבנתים את החוויה האמריקאית: קידמה, ספר, קפיטליזם, דמוקרטיה, בורגנות, שוויון, עבדות, גזענות, נשיות.

06211688
חברה, משטר ותרבות באמריקה הלטינית

פרופ' רענן ריין
הקורס יבחן סוגיות שונות בתולדות אמריקה הלטינית משלהי המאה ה18- ועד אמצע המאה העשרים. בין הנושאים שידונו במסגרת זו: הרפורמות הבורבוניות, מלחמות השחרור והעצמאות, מלחמות אזרחים, אינטגרציה לאומית וזהות לאומית, ניצחונו של הניאו-קולוניאליזם ויחסי ארה"ב עם אמריקה הלטינית, המהפכה המקסיקנית, הופעתו של הפופוליזם ודיון במשטריהם של חואן פרון (ארגנטינה) וז'טוליו ורגאס (ברזיל).

סמינרים

העת העתיקה

06213400
בין מיתוס למדע היסטורי: ספור העבר במסורת היוונית
ד"ר סילבי הוניגמן
התפישה ההיסטורית נולדה ביוון מן הצורך החברתי לספק הסבר כולל של תולדות העולם השונה מזה של המיתוס. אומנם הכתיבה ההיסטורית הפנימה ושיקפה את התקדמות ההגות הרציונלית בת הזמן, אך יחד עם זאת ההפרדה בין מיתוס להיסטוריה מעולם לא היתה מוחלטת. הסמינר יעסוק בהתפתחות הנרטיב של סיפור העבר בעולם היווני, מהומרוס ועד להיסטוריוגרפיה והתהוות הרומן של התקופה ההלניסטית.

06213401
"יפים הם כספורי האגדה"-מיתוס והיסטוריה ברומא הארכאית
ד"ר רחל פייג וישניא
במאה התשע- העשרה ובראשית המאה העשרים סרבו החוקרים המודרניים להתייחס ברצינות למקורות העתיקים שתיעדו את ראשיתה של רומא (מאות שביעית וששית  לפה"ס), בטענה שאין לסמוך על היצירות ששרדו, ואשר נכתבו רובן ככולן סביב סוף המאה הראשונה לפה"ס. בשלושים השנה האחרונות, בעיקר לאורן של תגליות ארכיאולוגיות, חל מהפך, וכיום מאתרים החוקרים חומר היסטורי רב ערך במסורת ובמיתוסים שנשתמרו במקורות העתיקים. 
הסמינר יעסוק ברומא הארכאית (מאה ששית לפה"ס), ובעזרת מקורות עתיקים ומודרניים כאחד, ננסה לשחזר את ראשיתה של רומא על סמך המיתוסים והאגדות השזורים במקורות העתיקים.  

06213402
מצרים בתקופה ההלניסטית: חברה רב תרבותית?
ד"ר סילבי הוניגמן
בשנת 332 לפנה''ס נכבשה מצרים על ידי אלכסנדר הגדול ונשלטה על ידי שושלת בית תלמי,  ממוצא מוקדוני. בעקבות הכיבוש הגיעו למצרים מהגרים בני מוצאים שונים: מוקדונים, יוונים, תראקים, יהודים ועוד. הסמינר יתמקד במפגש בין כל מגזרי האוכלוסיה הללו. דרך קריאה של הפפירוסים (טקסטים מתורגמים), ייבחן ערכם של מודלים סוציולוגיים מודרניים המתייחסים למושג ה''רב תרבותיות'' ויוכל אל תוך תקופתה של מצרים ההלניסטית.

06213131
יוסטיניאנוס ובני דורו
פרופ' זאב רובין
נושא הסמינר הוא תקופת שלטונם של הקיסרים יוסטינוס הראשון (518-527 לסה"נ) ויוסטיניאנוס (527-565). שמו של יוסטיניאנוס, אחינו של יוסטינוס, מופיע בכותרתו, שכן נחשב היא לדמות המרכזית והקובעת גם בימי שלטונו של דודו. הסמינר יתעכב על ניסיונותיו של יוסטיניאנוס להשיב עטרה ליושנה, ולהקים מחדש את הקיסרות הרומית המאוחדת ששלטונה פרוש על פני כל אגן הים התיכון, כפי שהיה הדבר עד ראשית המאה החמישית לסה"נ, כאשר נכבשו רוב חלקיה המערביים על-ידי עמים ברבאריים, ובייחוד עד העשור השמיני של מאה זו, אשר במהלכו בטלו לחלוטין שרידי שלטונה של קיסרות רומית במערבו של האגן. ייבחנו הגורמים לכישלונה של יזמת אדירים זו, ותיבדק הטענה שיש בהשלכותיה ארוכות הטווח כדי להסגיר הן את הופעתה של הקיסרות הביזאנטית במזרח אגן היום התיכון והן את צמיחת הציוויליזאציה של ימי הביניים במערבו. יושם גדש לא רק על המאמצים הצבאיים והדיפלומאטיים של ממשלת יוסטיניאנוס להשגת מטרתו המדינית, אלא גם על חידושיו בתחום המשפט והאדמיניסטראציה. ייבדק התפקיד שנועד להם במסגרת קיסרות גדולה מחודשת מחד גיסא, והשפעתם למעשה על  הציוויליזאציות הביזאנטית והמערבית, שנתהוו מתוך חורבותיה של יוזמתו, מאידך גיסא. תיבדק גם מעורבותו במחלוקות הדתיות שהסעירו את הכנסייה הנוצרית בימיו כחלק בלתי נפרד ממדיניותו הכוללת. במסגרת בחינת מדיניותו הגלובאלית של יוסטיניאנוס תוקדש תשומת לב מיוחדת ליחסי ממשלתו הן עם הברבארים שנגדם נאבק באגן הים התיכון, והן עם הממלכה הפרסית הססאנית, המעצמה הגדולה מעבר לתחומו המזרחי של האגן, המתחרה בזו שתחת שלטונו ביומרותיה  לשלטון אוניברסאלי.
המלצה לקריאה מקדימה:
Moorhead, John, Justinian, New York, 1994.

ימי הביניים

06212592
עולם החפצים: תרבות חמרית
ד"ר גדי אלגזי
אנו מוקפים בעולם שלם של חפצים, המגלמים אופציות פעולה ומכוונים את דרכנו. במהלך ימי-הביניים המאוחרים והעת החדשה המוקדמת התרחב עולם זה ואפשרויות חדשות נפתחו. בקורס ננסה לברר, כיצד קרה הדבר. אלו כוחות וקבוצות עומדים מאחורי התרחבות עולם החפצים? כיצד מבייתים אנשים חפצים? כיצד הופכים רכיבים חומריים לחלק מתרבותם? כיצד מתגבשים דגמי שימוש? שאלות כאלה ננסה לברר בעזרת ספרים, ספלים ומזלגות, קפה ולימון, מכנסיים, לחם וסוכר (רשימה לא סופית).

0621.4303
הפולמוס הנוצרי נגד היהודים: קריאה בטקסטים
פרופ' עליזה ג'יניאו
מאז שחר הופעתה של הנצרות, חיו יהודים ונוצרים, אלה לצד אלה, כרוב ומיעוט בחברה אחת וקיימו ביניהם יחסי גומלין בכל תחומי החיים. בכל דור ודור היה הפולמוס הבין-דתי אחד החשובים ורבי-המשמעות בין התחומים הללו. אכן, בעיקרו של דבר, נותרו הסוגיות השנויות במחלוקת בעינן ובלא שינוי מהותי; אך בכל זאת, במהלך מאות שנות פולמוס בין דתי, התחוללו חליפות ותמורות בדרכי הצגת הטיעונים, באווירת הויכוחים וביעדים המיידיים של העימותים. תמורות אלו מהוות אמת מידה נאמנה ומשקפות את השיניים שחלו באורחות החיים ובדרכי החשיבה של המתפלמסים במרוצת הדורות.
לכאורה ניתן לראות את ספרות הפולמוס הבין דתי בבחינת שני קווים מקבילים שלעולם אינם נפגשים; אך במציאות נתקיימו השפעות גומלין ואף הפריה הדדית בין הפולמוסנים בני הדתות השונות. כך אירע חרף העובדה שהמתפלמסים, אשר התעמתו זה עם זה, השמיעו לעיתים קרובות, במהלך הויכוח, דברים שנועדו לא בהכרח אל היריבים לפולמוס, אלא כוונו אל בני אמונתו ודתו של המתפלמס.

06212507
קריאה בטכסטים לתולדות המגפה השחורה
פרופ' רון ברקאי
המגפה השחורה הייתה אסון הטבע הגדול ביותר שתקף את אירופה בימי הביניים. למן מחצית המאה ה-14, גלים גלים, תקפה מחלה מסתורית ערים וכפרים והשמידה לעתים למעלה ממחצית האוכלוסייה. בסמינר נקרא טקסטים שנכתבו בתקופת המגפה והמעידים על ההשלכות הדתיות, התרבותיות, החברתיות והרפואיות של אותה הקטסטרופה.

העת החדשה המוקדמת

06212367
התגבשותה של צרפת המודרנית
פרופ' אלי בר נביא
הסמינר יבדוק את שלביה השונים של צמיחת ה"מונרכיה החדשה" הצרפתית בעת החדשה המוקדמת, הווה אומר משלהי המאה ה-15 עד תחילת התפוררותו של הדגם האבסולוטי ערב המהפכה הצרפתית ישולבו טקסטים של רעיון מדיני, חקיקה ואירועים פוליטיים ותרבותיים מרכזיים, סביב נושאים כגון: ריכוזיות אדמיניסטרטיבית, ריכוזיות תרבותית, ריבונות, מדיניות          אירופית הגמונית וכדומה.

06212594
ציד המכשפות בראשית העת החדשה
פרופ' מירי אליאב-פלדון
בעת החדשה המוקדמת הוצאו להורג באירופה עשרות אלפי בני אדם באשמת כישוף וברית עם השטן. באמצעות תעודות ומחקרים ננסה לברר את הסיבות לציד הגדול ומדוע התרחש דווקא במאות הללו ובאזורים מסויימים של אירופה. מדוע היו רוב קרבנותיו נשים? האם בא הדחף העיקרי מן השכבות העממיות ומתוך אמונות תפלות או שמא היו הרדיפות בגדר מכשיר בידי האליטות והממסד הדתי? האמנם היו אז קבוצות שעסקו בכישוף וקיימו את פולחן השטן? האם היה קשר סיבתי בין התמורות שחלו במערכת המשפט לבין היקפן של הרדיפות? ומדוע דעך הציד ונעלם כליל לקראת המאה השמונה-עשרה? לבד משאלות אלה ואחרות, נבחן בסמינריון גם את קווי הדמיון והשוני בין ציד המכשפות לגלים אחרים של רדיפות בתרבות המערב.
[סרטים על הארי פוטר לא יוקרנו במהלך הסמינריון]

06213357
רוסיה בין מזרח ומערב-פיוטר הגדול ודורו
ד"ר ורה קפלן
מטרתו של הסמינר היא בחינת רפורמות של פיוטר הגדול בתחילת המאה ה-18 כניסיון ל"אירופיזציה" של רוסיה. בקורס יושם דגש על תופעת ההשפעה התרבותית ותוצאותיה לטווח הארוך בתולדות רוסיה. כמו כן תבחן התייחסות לדמות ומעשיו של פיוטר הגדול בהיסטוריוגרפיה הרוסית במאה ה-19 ובמאה ה-20.

העת החדשה

07223908
"למען המולדת"-חינוך ולאומיות בעת החדשה בצרפת, גרמניה וישראל
ד"ר אבנר בן-עמוס
אחד המאפיינים הבולטים של מדינת הלאום המודרנית הוא ההשקעה הנרחבת בתחום החינוך, אשר נועדה, בין השארת להקנות את הזהות הלאומית לכלל האזרחים. אין זה מקרה כי מדינות אלה פיתחו בעת החדשה מערכות חינוך מקיפות, בעלות היבטים פורמליים ובלתי-פורמליים, אשר נוסדו בדרך כלל תוך מאמץ להתנתק מן החינוך הדתי הישן. בחלקו הראשון של השיעור נעסוק בתיאוריות של לאומיות, ובקשר בין לאומיות וחינוך. בחלקו השני נערוך השוואה בין שלושה מקרי בוחן: צרפת, גרמניה וישראל.

06212596
מלחמת העולם הראשונה: היסטוריה, מיתוס וזיכרון
ד"ר אלון רחמימוב
מלחמת העולם הראשונה השפיעה באופן ישיר על חייהם ומותם של מיליוני בני אדם - על משפחות בעורף, חיילים בחזית, שבויים, פליטים, עובדים ועובדות במשק המלחמתי ועוד. היא הביאה לאימוץ עיקרון ההגדרה העצמית במערכת הבינלאומית וליסודן של "מדינות לאום" חדשות במרכז אירופה ומזרחה. היסטוריונים רבים רואים במלחמת העולם הראשונה את הגורם המרכזי בעליית המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה וביצירת נורמות התנהגות ברבריות במאה העשרים.
סמינר זה יתמקד בסוגיות מרכזיות בחקר מלחמת העולם הראשונה. הסמינר יבחן את המלחמה והשלכותיה מזוויות שונות (פוליטיקה, צבא, חברה ותרבות), תוך דיון במושגי מפתח היסטוריים מן הספרות המחקרית (כגון 'מיתוס', 'מיליטריזם', 'לאומיות', 'מודרניזם', 'זיכרון ציבורי').

06212596
פוליטיקה ואומנות באמריקה הלטינית
פרופ' צבי מדין
הסמינר יוקדש לבדיקת המאפיינים הייחודיים של הפוליטיקה והאמנות באמל"ט והיחסים ביניהם במרוצת ההיסטוריה של היבשת, תוך התמקדות בעיקר במאה ה-20.
במסגרת זו הסמינר יעסוק בספרות, באמנות הציור, בקולנוע  ובמוסיקה בהקשרים החברתיים והפוליטיים.
על מנת להשיג התמצאות בסיסית בהיסטוריה של אמריקה הלטינית במאה ה-20, התלמידים מתבקשים לקרוא לקראת הסמינר:
Burns, E. Bradford, Latin America: a Concise Interpretive History, Englewood Cliffs, 
N.J., 1972.

06212597
ערים כסמל תרבותי ופוליטי: מוסקבה וסן פטרבורג
ד"ר נורית שלייפמן
בארצות רבות בעולם צמחו צמדי ערים שהיו לסמלים תרבותיים מנוגדים: ישן  מול חדש, קודש  מול חול, או מסורתית מול זרה , פרובינציאלית מול קוסמופוליטית "קדושה" מול פרוצה". צמדים אלה היו למוקד של מאבק על הזיכרון הלאומי, על זהות וכוח. 
גורמים רבים סייעו להפוך עיר למטאפורה: מיקום גיאוגרפי, מאפיינים אקלימיים, אופי אוכלוסייה, עיצוב מרחבה, צביונה הארכיטקטוני ורישומה בספרות ובתרבות. מכאן שהעיר עצמה הופכת ל"טקסט" רב-אנפין ומורכב, הנכתב בידי כוחות חברתיים ופוליטיים, מונחים בידי אוריינטציה ואינטרסים שונים. טקסט זה מגלם בתוכו יחסים מורכבים בין המרחב הסביבתי לזיכרון הקיבוצי.
מוסקבה וסנקט פטרבורג הן דוגמא מובהקת להתפתחות מרכזים סמליים מנוגדים שכאלה. בסמינר ייעשה ניסיון לעקוב אחר ההתפתחות הזאת של עיר לסמל, לזהות את הגורמים שעמדו מאחוריה, להשוותם עם הדוגמא המוכרת לנו של ירושלים ותל-אביב. כל זאת בעזרת צילומים ומפות, טקסטים ספרותיים ופולמוסים פוליטיים.
לקריאה מוקדמת:
נורית גוברין, "ארץ-ישראל: תל אביב. ירושלים ותל-אביב כמטאפורות בספרות העברית. התפתחותה 
    של תדמית" כתיבת הארץ: ארצות וערים על מפת הספרות העברית, ירושלים, 1998, ע"ע 64-42.
Sidney Monas, “St. Petersburg and Moscow as Cultural Symbols”, in Theofanis George 
Stavrou, Art and Culture in Nineteenth-Century Russia, Bloomington, 1983, pp. 26-39. 

06212598
קולנוע כהיסטוריה – לדמיין ולביים את צרפת
פרופ' שלמה זנד
מאז לידתו החל הקולנוע לספר את תולדות העבר. הוא נטל מההיסטוריה הכתובה מבחר של סיפורים ועיבד אותם לתמונות נעות, בתחילה אילמות מאוחר יותר מדברות. מהו ערכם של סיפורים אלו בהבניית הזיכרון הקולקטיבי במאה העשרים? מדוע היסטוריונים צריכים להתעסק לא רק בסרטי תעודה "רציניים" אלא גם בסרטי עלילה "קלילים"? כיצד ניתן ללמוד על תרבות ההווה מקולנוע המשחזר עבר? איך "קוראים" סרט מבחינה היסטורית?
הסמינר יעסוק בשאלות אלה ואחרות ויעשה זאת תוך התמקדות בייצוג תולדותיה של צרפת בקולנוע. נלמד על האסטרטגיות הנרטיביות של הקולנוע הצרפתי והלא צרפתי באיזכור ושיחזור פרקים שונים בהיסטוריה של "ארץ הגאלים". כיצד דמיינו במאים שונים את ימי הביניים והעת החדשה המוקדמת? מה הם עשו למהפכה הצרפתית וכיצד הם הפכו אותה למאוד צרפתית? עד כמה הם מתחו אחורה את הזהות הלאומית שלהם? עד כמה הקולנוע הצליח להתמודד עם הפרקים "השחורים" (וישי, אלז'יריה) של ארץ הנאורות הגדולה? סוגיות אלו ידונו תוך הקרנת קטעי סרטים וכן יצירות קולנועיות שלמות. גם חלק מעבודות הבית יהיה כרוך בצפייה בסרטים נוספים.  
קריאה מוקדמת:  
שלמה זנד, הקולנוע כהיסטוריה. לדמיין ולביים את המאה העשרים, עם עובד – ספרית אפקים והוצאת האוניברסיטה הפתוחה, 2002, עמ' 13-29.

06212619
מזרח אסיה והמערב-אימפריאליזם בהיבטיו הכלכליים
פרופ' אהרן שי
הסמינר יעסוק ביחסים שבין המעצמות המערביות לבין מדינות מזרח אסיה, בעיקר סין. עם דגש בהיבטים הכלכליים והאימפריאליסטים. מסמכים ותעודות הקשורים בנושא יינתנו לקריאה ויידונו בכיתה.

06623049
תרבות העסקים האמריקנית – בין שפע למשבר
ד"ר אסתר יוגב
הסמינריון יעסוק בבחינה ביקורתית של דפוסי חשיבה ופעולה חדשים שצמחו בקרב קהילת העסקים האמריקנית לאחר מלחמת העולם הראשונה, בנסותה לעצב ולהציג דמות אנושית יותר ליוזמה הפרטית. במרכז הדיון יעמדו מספר נושאי מפתח: הויכוח על מהותם של צדק חברתי והוגנות במסגרת יחסי התעשייה החדשים, שנבעו מגידול טכנולוגי ותעשייתי חסר תקדים של הפירמות הגדולות, בחינת מהפכת הניהול והשפעתה על צמיחת תיאוריות חדשות במדעי החברה כגון: הניהול המדעי והפסיכולוגיה התעשייתית. יבדקו יחסי הגומלין המיוחדים שנוצרו בין הפקולטות החדשות למנהל עסקים לבין החברות המובילות בארה"ב והשפעתם על עיצוב אידיאולוגיה ליברלית חדשה בדמותה של תרבות ארגונית נלמדת. תבחן השאלה האם זוהי מכונת ארגון נצלנית, מוסווית היטב בטיעונים של צדק חברתי או, שיש בה שינוי מהותי באופי יחסי התעשייה כטענת יוזמי דרך זו.

06214605
פוליטיקה לטינו אמריקנית במאה ה-20: סוגיות נבחרות
פרופ' צבי מדין
בסמינר זה ייבחנו תופעות פוליטיות שונות באמריקה הלטינית על רקע הקונטקסט ההיסטורי הכללי. בראש ובראשונה התנועות (מכסיקו) והמשטרים (קובה) המהפכניים, הפופוליסטים (ארגנטינה, ברזיל) האוטוריטרים הצבאיים והדמוקרטיה.
על מנת להשיג התמצאות בסיסית בהיסטוריה של אמריקה הלטינית במאה ה-20, התלמידים מתבקשים לקרוא לקראת הסמינר:
Burns, E. Bradford, Latin America: a Concise Interpretive History, Englewood Cliffs, 
N.J., 1972.

06214610
לונדון: חיים, פוליטיקה ותרבות 1800-2000
פרופ' בילי מלמן
משנת 1800 ועד לסוף האלף השני הייתה לונדון העיר הגדולה בעולם. עד למחצית המאה ה-20 היא שימשה כמרכז וכבירת האימפריה הגדולה בעולם. לונדון, האיר האימפריאלית הייתה מרכז הפיננסים הגלובליים ובירת העושר. אך היא נודעה גם כ"בירת העוני", כאתר של מצוקה, פשע ושל הניכור שנתפשו כמייצגי האורבניות המודרנית. לונדון הייתה אתר של תנועות פוליטיות לרפורמה של הייצוג, של הדת, של חיי מעמד הפועלים ושל מעמדן של נשים. אך היא תוארה גם כמקום של בריחה מפוליטיקה אל תרבות המונים. בלונדון התפתחו צורות תרבותיים ו"מוסדות" תרבותיים המזוהים עם מעמדות שונים אך גם עם עליית ה"המון" בעידן המודרני. בין צורות אלה: הפאב (pub), המגה-חנויות (department stores), הכדורגל והקולנוע.
מה היו חיי היום-יום בלונדון עבור גברים ונשים ממעמדות שונים? באילו אופנים נגעו התנסויותיהם במבנים כמו המדינה או הקפיטליזם התעשייתי? כיצד צרכו וייצרו תרבות? הדיון בסוגי7ות אלו מאפשר לא רק לימוד של ה"לונדוניות" בעידן המודרני, אלא אף עיון במודרניות עצמה בתרבות האורבנית המוכרת לנו.
בין הנושאים שבהם נדון: חיים ומוות בלונדון – בעידן המגיפות המודרניות; המאבקים על האזרחות (רפורמה בבחירה, אזרחות לפועלים ואזרחות לנשים); החברה הלונדונית הגבוהה במעבר מן המאה ה-19 למאה ה-20; בנקאות ופיננסים ב-city; עוני ב-East-End; פיקוח חברתי, הענשה ומשטור בעיר; פשע ואלימות (המקרה של ג'ק המרטש); מלחמות בלונדון; תרבות הצרכנים והשפע בעיר במאה ה-20; תרבות הנגד (שנות ה-60 וה-70 למאה ה-20) והשיח על המילניום.
מקורות שייבחנו בקורס: עיתונות; העיתונות המצויירת (illustrated press), כתבי סוציולוגים ואתרופולוגים של העיר הבריטית במאות ה-19 וה-20; כתבי האנתרופולוגים והסוציולוגים של העוני; רשומות משטרה; יומנים ואוטוביוגרפיות; סרטים דוקומנטריים.
סטודנטים בסמינר יוכלו לעמוד בקשר עם מרכזים מובילים בחקר ההיסטוריה של לונדון כמו: CMH (המרכז להיסטוריה של המטרופולין) ומוזיאון לונדון.

06212617
דיכוי, טרור, טיהור: ברית המועצות של סטלין
ד"ר מתי מייזל
עיון בדפוסי הדיכוי הסטליני בברה"מ במחצית הראשונה של המאה העשרים, הן בשנות ה-30 ("הטרור הגדול") והן בשנות ה-40 ("הטרור הקטן"). בחינת התפתחות מנגנון הדיכוי, הן התהליך והן הארגונים השונים שקמו לשם כך; הצורות השונות של הדיכוי, והתגובות עליהן, בין אם באותו הזמן ובין אם לאחר תקופתו של סטלין; האופנים השונים של ההתייחסות המאוחרת לדיכוי, מימיו של כרושצ'וב ועד לאחר התפרקות המשטר הסובייטי.
06212618
התעוררות לאומית ותנועות שחרור במזרח אירופה
ד"ר רפי ווגו
במהלך הסמינר יוצגו שלבי הגיבוש הלאומי , התעוררות הלאומית ומהלכי התנועות לשחרור לאומי במרכז ומזרח אירופה במאה ה-19 ועד סיום תהליך הקמת המדינות הלאומיות לאחר מלחמת העולם הראשונה. בין הנושאים המרכזיים – השפעת הרעיונות המערביים על "אירופה האחרת", התפתחות רעיונית בקרב ה"מעוררים" בקיסרות האוסטרו-הונגרית, המעבר מרעיונות רומנטיים אל  עימות בין תנועות לאומיות. כמו כן, ידון הסמינר בעיצוב הזיכרון ההיסטורי בקרב עמי האזור ובניית מיתוסים המשפיעים גם כיום על השיח הלאומי. 

06212620
המצאת הפסיכולוגיה באירופה ורוסיה
ד"ר יגאל חלפין
הסמינר יעסוק ברקע לעליית הפסיכואנליזה ויתחקה אחרי הדרך בה פרויד גיבש את עולם המושגים שלו (1898-1914). בחלק הראשון של הסמינר נעסוק בתורת החלומות של פרויד ובמודל שהציע לתיאור מבנה נפש האדם. זמן מה יוקדש לליבון מושגים "הדחקה", "תת מודע", "חרדה", "סימבול", "דחף" ו"תסביך אדיפוס". אחרי כן נבדוק את מקורות החשיבה הפסיכואנאליטית אצל שופנהאור וניטשה. לבסוף, נבחן את האינטרפרטציות השונות והלעיתים מנוגדות של המושגים הפרוידיאניים במרכז אירופה וברוסיה המהפכנית. 
הסמינר מתאים לתלמידים המעניינים לרכוש מושגי יסוד בפסיכואנלזיה ולסקרנים לבדוק את האופן בו ניתן היום לעסוק בהיסטוריה אינטלקטואלית.

06213178
עבדות וגזע באמריקה הצפונית והדרומית
ד"ר מיכאל זכים
אי-אפשר להפריד בין יישוב ה"עולם החדש" לבין העבדות. עשרה מיליון אפריקאיים "יובאו" לאמריקה - בלעדיהם החברה והכלכלה שקמו שם לא היו מן האפשר. כיצד ההגירה הענקית הזו התבצעה? האם היה לה תקדים? איזה מין חברה אמריקאית התהוותה כתוצאה מכך? מדוע הגזענות מלאה תפקיד כל כך מרכזי במפעל שנראה על פניו כלכלי-תועלתני גרידא? כיצד השפיעה העבדות על ההתפתחות האזרחית של מדינות אמריקה, ומדוע היא לא הכתה שורש בכל שטחי העולם החדש? למה דווקא אפריקה הייתה למקור כוח העבודה של אמריקה? מה הניע את ההתנגדות המדינית והמוסרית לקיום העבדות, שהלכה והתעצמה מהמאה ה18-? וכיצד ניתן להסביר את ההבדלים בין האופן בו בוטלה העבדות בצפון אמריקה (באמצעות מלחמת חרמה) ובדרום אמריקה (בשחרור הדרגתי)?
הסמינר יתמקד בתולדות העבדות באמריקה הבריטית ובארצות הברית, יחד עם השוואות לדרום אמריקה, ולברזיל ולקובה בפרט.

06083103
גוף האומה: לאומיות, גזע ומלחמה
פרופ' דבורה הרץ
כל שנה שעוברת מוסיפה לנו ידע לגבי הצורה שבה מדיניויות ממשלתיות משתנות שינו את החיים של נשים, גברים וילדים באירופה המודרנית. אבל האם הסיבתיות פעלה גם בכיוון ההפוך? האם גישות ביחס לארוס ונשיות וגבריות השפיעו גם על פוליטיקה, מנהיגות, מלחמות ומהפיכות?
בין האירועים אליהם נתייחס נכללים מהפיכת 1848, תנועות למען איחוד גרמני, איטלקי ויהודי, מלחמת העולם הראשונה, המהפיכה הרוסית והתקופה הפשיסטית. התימות כוללות מנהיגות כריזמטית בשמאל ובימין, קולוניאליזם, הביטוי והמשטור של מיניות ומחלוקות גזע בתוך ומעבר לאירופה.