סילבוסים לשיעורים בשנת תשס"ג

לימודי התואר הראשון

06173367: "ארון הספרים היהודי": מקורות לחקר תולדות ישראל  
‘The Jewish Bookshelf’: The History of the Jews through Their Books
פרופ' דוד אסף, ד"ר אלחנן ריינר
תרגיל חובה – סמסטר א' + ב'
מטרת התרגיל לתאר את הספריות השונות המרכיבות את 'ארון הספרים היהודי', למן הספרות הבתר-מקראית, עבור בספרות חז"ל ובספרות הרבנית, בספרות הפילוסופית, הליטורגית, ספרות הקבלה והסוד, וכלה בספרות ההשכלה, העיתונות היהודית והספרות המודרנית. תיאור הספריות יובא בהקשר של השימוש שעשוי חוקר תולדות ישראל לעשות במקורות הללו תוך הצגת הבעייתיות המיוחדת של כל 'ספריה'. במסגרת הקורס יכירו הלומדים גם את הכלים הביבליוגרפיים העיקריים ויתרגלו שימוש בהם. 

06170242: העולם היהודי בעת החדשה 
The Jewish People in Modern  Times
ד"ר אבי בראלי, ד"ר רוני שטאובר
תרגיל חובה – סמסטר א' + ב'
מטרתו של התרגיל לבחון סוגיות מרכזיות שעמדו בבסיס הקיום היהודי במאות ה-19 וה-20. כגון: ניסיונותיהם השונים של היהודים להשתלב במדינות הלאום באירופה, ההגירה הגדולה ממזרח למערב, ראשית צמיחתה של התנועה הלאומית היהודית, האנטישמיות המודרנית ועוד. התרגיל יתמקד בבעיות הזהות של היהודי המודרני ובעיקר בעימות שבין מגמת ההשתלבות בתוך מדינות הלאום ובין המגמה לשמר את הזהות הדתית, התרבותית, האתנית והלאומית. בתרגיל נדון בניסיונות השונים של תנועות אידיאולוגיות בתוך העם היהודי להתמודד עם בעיות הקיום של היהודים בעת החדשה ובעימותים החריף שהתנהל בין תנועות אלה.

06170424: המחלוקת בין חסידים ומתנגדים
The Controversy between Hasidim and Mitnagdim
פרופ' דוד אסף
ת"נ – סמסטר א'
התרגיל יתמקד בקריאה ובניתוח של תעודות ומקורות הקשורות במחלוקת שבין חסידים למתנגדים במזרח אירופה במפנה המאות י"ח-י"ט. מטרת התרגיל לנסות ולחשוף את מניעי המחלוקת ולתאר את גווניה ואת השלבים השונים שלה. דגש מיוחד יינתן לשאלת אמינות המקורות הפולמוסיים ולמידע ההיסטורי הניתן לדלות מהם על אף מגמתיותם.

06171429: הקראות בין איסלאם לקומראן 
The Karaites between Islam and Qumran                                                        
ת"נ – סמסטר א'
 אין ספק שהתנועה הקראית היא אחת התוצאות של המפגש התרבותי שבין האיסלאם ליהדות. נלמד על השפעת האיסלאם על התהוות התנועה הקראית. כמו כן נלמד על השפעת האיסלאם על היצירה הקראית הענפה הן בתחום הפרשנות למקרא, והן בתחום הלשון וההגות.
מצד שני, לא ניתן להבין את התנועה הקראית ללא התייחסות למקורותיה שבעת העתיקה. מסתבר שלרשות הקראים עמדו פרגמנטים מספרות קומראן, והם עשו בהם שימוש. לעיתים אנו יכולים לחשוף נקודות עלומות על אודות בית שני באמצעות המקורות הקראים הללו. בשיעור זה נתוודע להשפעות הקומראניות על הקראים.

06171905: תולדות ירושלים מהכיבוש המוסלמי הראשון עד הכיבוש הממלוכי
 (638-1260)  
Jerusalem under the Islamic Rule until the Mamluks (638-1260)
סמינר – סמסטר א'
קריאה במקורות מוסלמיים ובגניזה. חילופי השלטון בירושלים. היישוב היהודי בירושלים. ישיבת ארץ ישראל. קדושת ירושלים באיסלאם. הכנסיות הנוצריות. השוני המהותי בין שלטון האיסלאם לשלטון הצלבני. מסעי הצלב לאחר 1187, והשפעתם על העיר.

06170430: המפגש הראשון בין יהודים למוסלמים בבבל 638-1258 
The First Encounter between Jews and Muslims in Babylonia 638-1258
ד"ר יורם ארדר
שיעור - סמסטר ב' 
ערב הכיבוש המוסלמי של בבל סיימה יהדות בבל את אחד המפעלים התרבותיים הגדולים ביותר שנכתבו אי פעם ביהדות, וכוונתי לתלמוד הבבלי. מפעל זה מעיד על חשיבותה ומעמדה של יהדות בבל תחת השלטון הפרסי הסאסני.  שיעור זה עוסק בתקופה הבתר-תלמודית היא תקופת הגאונים בבבל. באותה עת מתקיים המפגש הראשון שבין יהדות לאיסלאם בארץ זו. הישגיה של יהדות בבל באותה עת אינם מבוטלים. סעדיה גאון הגיע להישגיו התרבותיים בבבל. היצירה היהודית בתקופת הגאונים היא רבת אנפין. במסגרת השיעור נלמד על התנאים הפוליטיים והכלכליים שבהם פעלה יהדות בבל, שאפשרו פעילות תרבותית כה מרשימה.
הגניזה היא מקור חשוב ביותר לתקופתנו, אך נעזר לא מעט במקורות ההיסטוריוגראפיים המוסלמיים. 

06170485: ארץ ישראל בתקופה המוסלמית הראשונה (634-1099). 
Palestine in the First Islamic Period (634-1099)                                          
שיעור - סמסטר ב'
הכיבוש המוסלמי של ארץ ישראל. תגובת היישוב היהודי. ההתיישבות הרבנית בירושלים. קדושת ירושלים באיסלאם. היישוב הנוצרי בארץ ישראל. חילופי השלטון המוסלמי בארץ ישראל. ישיבת ארץ ישראל. הקראים בארץ ישראל. המסורה. הרקע לכיבוש הצלבני. חשיבות הגניזה לחקר התקופה.

06173627: מרד החשמונאים
The Maccabaean Revolt                                                                            
פרופ' בצלאל בר-כוכבא
ת"נ – סמסטר ב'

קריאה בשני המקורות העיקריים העומדים לרשותנו לחקר הרקע לגזירות הדת של אנטיוכוס אפיפנס ומרד החשמונאים שבא בעקבותיו. שני המקורות הם: ספר מקבים א' וספר מקבים ב', יידונו ההיבטים המדיניים החיצוניים, החברתיים והדתיים הפנימיים, וכן האירועים הצבאיים והקרבות בין היהודים והסלווקים.  כל זאת לאור התכונות הספרותיות וההיסטוריוגרפיות של שני המקורות העומדים לרשותנו.

06170367: יוסף בן מתתיהו כמקור לתולדות ישראל בימי הבית השני
Josephus Flavius as a Source on Jewish History in the Period of Second Temple                                                                                                       
סמינר – סמסטר ב'
הסמינריון ידון בתולדות חייו של יוספוס והשפעתם על יצירתו; בזרמים הספרותיים וההיסטוריוגרפיים שעצבו את דרכי כתיבתו: בדרכי איסוף החומר על ידו;  במקורות בהם השתמש, ובעיבוד החומר על ידו; בשאלת האמינות של חיבוריו השונים והמטרות שהדריכו אותו: ולבסוף – בגלגולי המסירה של הטקסט של יוספוס כפי שהגיע לידינו.

06173649: מיהודה הלוי עד דון יצחק אברבנאל 
From Yehuda Halevi to Don Ishaq Abravanel                                          
פרופ' אליעזר גוטווירט
שיעור – סמסטר א'
יהודי ספרד חיו ופעלו בסביבה נוצרית במשך מאות שנים. השיעור יעסוק בהיסטוריה של יהודי ספרד על רקע היחסים בין החברה הנוצרית והיהודית. דעותיהם של יהודי ספרד על המציאות הזאת יהיו נושא מרכזי בשיעור.

06171034: רבנים, חצרנים ובעלי מלאכה: החברה היהודית בספרד
Rabbis Courtiers and Artisans                                                            
ת"נ – סמסטר ב'
התרגיל יעסוק ברבדים השונים של האוכלוסייה היהודית בספרד. נקרא מקורות ראשוניים מימי הביניים על הנושא.

06173651: הכרוניקות של יהודי ספרד
The Chronicles of the Jews From Spain                                         
סמינר – סמסטר ב'
כתיבת ההיסטוריה היא אחד התחומים הבולטים בתרבות יהודי ספרד. בסמינר נקרא וננתח כרוניקות של יהודי ספרד וננסה לזהות את נקודת מבטם ומגמותיהן.

06171861: יהודים בעולם הנוצרי של ימי הביניים (מאות 10 עד 12): הקמה והתמודדות. 
Jewish Group in the Christian Society in the Middle Ages: Establishment and Competition.                                                                                           
ד"ר שמחה גולדין
שיעור – סמסטר א'	
לימוד תולדות היהודים באירופה הנוצרית בין המאות 10 – 12, באזורים של צפון – צרפת, אנגליה וגרמניה של ימי הביניים. נעמוד בהרחבה על הרקע התיאולוגי של היהדות בגולה ושל הנצרות במאות הראשונות לספירה. נעמוד על תהליך הגירת היהודים לצפון- צרפת, גרמניה ואנגליה, על הקמת הקהילות היהודיות בארצות אלה ועל דרכי הפרנסה היהודית. נרחיב הדיבור על המאה ה- 11, ההתפתחויות התרבותיות בעולם היהודי ובעולם הנוצרי, ועל שיאה של המאה: מסע הצלב הראשון לארץ ישראל (1095 – 1099) והפגיעה ביהודי גרמניה בשנת תתנ"ו. שני שיעורים יוקדשו לרקע תולדות היהודים באזורים אחרים בעולם בתקופה זו.

06171880: יהודים בעולם הנוצרי של ימי הביניים (מאות 12 עד 14): הישרדות.
Jewish Group in the Christian Society in the Middle -Ages: Survival.             
 שיעור - סמסטר ב'
לימוד תולדות היהודים באירופה הנוצרית בין המאות 12 – 14, באזורים של צפון – צרפת, אנגליה וגרמניה של ימי הביניים. נכיר את אורחות החיים של היהודים באזורים אלה, את הדרך בה התמודדו עם סביבתם הנוצרית המתחרה בהם, נתעכב על המאמץ החינוכי תחרותי של היהדות בגולה עם הנצרות המנצחת. נעמוד על תהליך התפתחות הקהילות ופיתוח כלים כדי להתמודד עם המציאות התובענית, נחקור את החברה היהודית בנושאי פנים כמו יחס לילדים, מעמד הנשים ועוד. נבדוק סוגיות מרכזיות בחיי יהודים אלה כמו: עלילות דם, שרפת התלמוד בפריז וגירוש היהודים מאירופה. נרחיב בנושא חיי התרבות ויצירות התרבות היהודיות בתקופה זו: תפילות, פרשנות המקרא, הפיוט, הרחבת ההלכה והתאמתה למציאות הסובבת, כתיבת ההיסטוריה היהודית ועוד.
שני שיעורים יוקדשו לרקע תולדות היהודים באזורים אחרים בעולם בתקופה זו.

06170288:  ספרות השו"ת כמקור היסטורי  
Responsa as an Historical Source                                                             

ת”נ– סמסטר ב'
לימוד שיטתי של שיטות המחקר להתמודדות עם סוג זה של מקור, והצלבתו עם המקורות האחרים של היהודים בימי הביניים. ברור מקיף על מגבלותיו ויתרונותיו של המקור לחקירה ההיסטורית. הנושאים שילמדו: ענייני קהילה ומוסדותיה, מערכת היחסים בין יהודים, ענייני שכנים, אישות ועוד. המקורות שיבדקו הם מהאזור הצפון-צרפתי/ גרמני במאות עשירית עד הארבע-עשרה.

06171619 : ענייני קהילה ומשפחה במאות 12 – 13 בצפון-צרפת וגרמניה.
Jewish Communities and Jewish Families (Northern Europe 1000- 1350).
סמינר – סמסטר א'
הסמינר יבחן את מערכת היחסים של קבוצת הייחוס הראשונה, המשפחה, עם קבוצת הייחוס השנייה, הקבוצה. מערכת שלמה של מקורות יבדקו במהלך המחצית הראשונה של הסמינר, מקורות מהאזור הצפון-צרפתי/ גרמני במאות עשירית עד הארבע-עשרה. תגובש מתודולוגיה לחקירה ולהוצאת מסקנות. 

06171099: שנאת ישראל בנצרות הקתולית
Judaism and Christianity in Conflict                                                     
פרופ' ג'רמי כהן
סמינר – סמסטר א'
עיון בתפקיד המרכזי שהיה ליהדות וליהודים בהתפתחות הדת הנוצרית וההשלכות של חשיבות זו ביחסים בין יהודים ונוצרים, ממותו של ישו עד לסוף ימי הביניים.  נדון בברית החדשה, בחיבורי אבות הכנסייה, במשפט הנוצרי ובספרות הפולמוס האנטי-יהודי מימי הביניים, וכן במקורות יהודיים המעידים על יחסה של היהדות לנצרות.

06170101: הכיבוש הרומי ועליית בית הורדוס   
 The Roman Conquest and the Rise of the Herodian Dynasty                                                                                    
פרופ' אריה כשר 
שיעור  ­ סמסטר א'
א. ריב האחים החשמונאים בירושלים
ב. כיבוש פומפיוס והסידורים המנהליים ביהודה הכבושה
ג. עלייתו ונפילתו של אנטיפטר האדומי
ד. הפלישה הפרתית ומלכותו של אנטיגונוס
ה. הכתרת הורדוס כמלך והתבססותו בשלטון
ו. פניה של החברה היהודית בימי הורדוס 
ז. מלכות הורדוס בתפארתה ובשקיעתה

 06172022:  בית הורדוס   
                                                       The Herodian Dynasty 
סמינר  ­ סמסטר א'

א. תקופת שלטון הביניים הרומי ביהודה בשנים 63 לפה"ס – 6 לספ'
ב. היסודות המשפטיים והמדיניים של מלכות הורדוס בחסד הרומאים
ג. הטראומה החשמונאית של הורדוס
ד. מפעלי הבנייה של הורדוס  בארץ­ישראל ומחוצה לה
ה. יחסי הורדוס עם העם היהודי בארץ ובתפוצות
ו. יחסי הורדוס עם העולם ההלניסטי 
ז. מות הורדוס וחלוקת הירושה
ח. שלטונם של ארכילאוס, פיליפוס והורדוס אנטיפס

06171144: עם ישראל תחת עולה של רומא 
                                                      The Jews Under Roman Rule
שיעור  ­ סמסטר ב'
א. מות הורדוס ו"פולמוס וארוס"
ב. ייסוד הפרובינקיה יודיאה ותקופת הנציבים הראשונים
ג. לידת תנועת המרי היהודית נגד רומא והאידיולוגיה הקנאית
ד. גזירת הצלם של קאליגולה וימי מלכותו של אגריפס הראשון 
ה. מאבק יהודי התפוצות על שיוויון זכויות בימי הקיסרים קאליגולה וקלאודיוס 
ו. תקופת הנציבים האחרונים בפרובינקיה יודיאה
ז. מתח היחסים בין יהודים ונוכרים בארץ­ישראל לפני פרוץ המרד הגדול

06171288: צמיחת הספרדיות: החברה היהודית לאחר גירוש ספרד
	
The Emergence of the Sephardic: Jewish Society following the Expulsion from Spain                                                                                                     
ד"ר רות למדן
שיעור – סמסטר א'
בעקבות גירוש ספרד ותהפוכות פוליטיות שהתרחשו במאה השש-עשרה, חלו שינויים מפליגים בחברה היהודית. 
היעד המרכזי של מגורשי ספרד  ופורטוגל ושל מהגרים מארצות אירופה אחרות היה האגן המזרחי של הים התיכון, ובמיוחד תחום האימפריה העות'מאנית. במאה ה- 16  העות'מאנים בשיאם, שולטים בחלקה המזרחי של אירופה, ביוון  ובבלקן, סוריה, ארץ ישראל, מצרים וחצי האי ערב, חלקים מצפון אפריקה, וכן בפרס והים השחור במזרח.
תהליך ההגירה נמשך לאורך כל המאה, ואינו מתמקד רק בשנים הסמוכות לגירוש. 
קו משותף לכל גלי ההגירה היה התארגנותם של המהגרים במסגרות נפרדות – בקהלים. הקהלים התארגנו על בסיס של ארץ או עיר מוצא, שפה משותפת, מנהגים משותפים, ולכל אחד מהם היה בית כנסת, מנהיגים ומוסדות ציבור אחרים משלו. לעתים גם נרשמו כיחידה אדמיניסטרטיבית נפרדת אצל השלטונות. 
הפיצול לקהלים שמר אמנם על ייחודה של הקבוצה המקורית ועל התרבות שהביאה עמה מארץ מוצאה, אך גם יצר לעתים קנאה ותחרות. קיים מתח מתמיד בין קהלים וותיקים  ומקומיים לבין קהלים של חדשים מקרוב באו. מסורות של יוצאי ספרד ופורטוגל התנגדו למסורות אשכנז, צפון-אפריקה, איטליה והמזרח.  במהלך המאה השש-עשרה הופכים הספרדים לרוב מנין ורוב בנין בחברה היהודית, ולקראת סופה מתבססת הדומיננטיות הספרדית עד כי קהלים שונים נטמעים בין יוצאי ספרד.
במסגרת השיעור נסקור את התהליך שגרם ל'הסתפרדות'  ונתמקד בעיקר בהיבטים החברתיים והתרבותיים של המפגשים הבין-עדתיים במאה השש-עשרה. נבדוק באיזו מידה – אם בכלל -  נוצר פלורליזם חברתי ותרבותי בחברת המהגרים שהתגבשה, וכיצד השפיעו התמורות על דמות המשפחה היהודית ועל מעמדן של נשים בחברה.

06171288: החברה היהודית בארץ-ישראל במאה ה-16 וקשריה עם הגולה
Jewish Society in Eretz-Israel in the 16th Century and its Connections with the Diaspora. 
ת"נ – סמסטר ב'
בעקבות גירוש ספרד ותהפוכות פוליטיות ודמוגרפיות אחרות,  השתנו פני היישוב היהודי בארץ-ישראל במאה הט"ז.  לקהל המקומי הוותיק – המוסתערבי - התווספו יוצאי ספרד, איטליה, אשכנז וצפון- אפריקה. הבדלי מסורות ומנהגים, כמו גם תלות כלכלית, יצרו מתחים חברתיים בין הקהלים השונים.   לקראת סוף המאה התבררה עליונותם המוחלטת של הספרדים, שהפכו להיות רוב מנין ורוב בנין בארץ. 
במהלך המאה הט"ז נוצרו קשרים מיוחדים בין יהודי ארץ-ישראל לאחיהם שבגולה. באמצעות שליחים, איגרות, חילופי ידע ודברי הלכה, שמרו העולים החדשים על הקשר עם ארצות המוצא שלהם, וזכו לתמיכה כלכלית ופוליטית לעת הצורך. תמיכה זו סייעה בידם לשמור על השפעתם וכוחם. 
בתרגיל הנושאי נקרא מקורות ראשוניים העוסקים בהתפתחויות הפנימיות בחברה הארץ-ישראלית, נבדוק את מערכות היחסים וההשפעות ההדדיות שנוצרו בין הקהלים והעדות,  ונדון בסוגים שונים של מגעי היישוב היהודי עם הגולה.
    
 06171289: הציונות הדתית – התפתחות רעיונית מהמהר"ל מפראג ועד גוש אמונים
The Evolution of the Idea of the Religion Zionism from the Maharal of Pragus to Gush-Emunim
ד"ר מיכל לניר
ת"נ – סמסטר ב'
הקורס יעקוב אחר התפתחות רעיון 'הציונות הדתית' במשמעות של גאולת ישראל בארץ-ישראל.
ראשית הדיון – התמודדות עם תפיסת הגאולה של המהר"ל מפראג, שבמהותה היא אפוקליפטית, ועד למאה ה-20, לתנועת הציונות הדתית על שני זרמיה:
הזרם המרכזי – 'המזרחי' – הנאמן לעמדתו הפרגמטית האנטי משיחית של הרב י' י' ריינס, השולל כל זיקה    בין התנועה הציונית  לבין הגאולה המשיחית.
הזרם המשיחי, המזהה את התנועה הציונית עם תנועת הגאולה של עם ישראל, והתופס את הגאולה כטבעית והיסטורית, כפי שמבטא אותה הרב א' י' הכהן קוק, שגוש "אמונים" בהנהגתו של בנו, הרב צ' י' קוק, מבקש להגשימה.
בין שלושת הקטבים הללו תיבחן גם השקפת הגאולה הטבעית של תלמידי הגר"א ושל הרבנים מבשרי הציונות שהטרידו את הרב קוק, אלא שלא כמותו – לא נדרשו במאה ה-י"ט להתמודד עם העולם החילוני.
הדיון ייעשה תוך התמודדות עם כתבים נבחרים של ההוגים הנ"ל.  

06171416: ארץ ישראל בתקופת נפילתם של שלושה משטרים (67-30 לפנה"ס)
Palestine in the Age of the Fall of Three Regimes: (67-30B.C.) 

רז מוסטיגמן
ת"נ – סמסטר א'
התרגיל יעסוק בתקופה רבת-תהפוכות בתולדות העולם הקלאסי ובתולדות ישראל: תקופת שקיעתן ונפילתן של הרפובליקה הרומית, הממלכות ההלניסטיות ומדינת החשמונאים, שאירעו בעת ובעונה אחת. ארץ ישראל היא אחת הזירות המרכזיות לתמורות אלו. את מה שהתחולל בה מתארים ההיסטוריונים בני הזמן העתיק, ובראשם יוספוס פלאפביוס, ההיסטוריון של ימי הבית השני. 

06171388: תולדות עם ישראל בין מלוכה לגלות 
The history of Israel in the monarchial period                                                
פרופ' נדב נאמן
שיעור – סמסטר א'
מטרת הקורס היא לנסות לתאר את תולדות עם ישראל מאז ייסוד הממלכה בתחילת האלף הראשון לפנה"ס ועד חורבן בית ראשון וראשית הגלות. בהרצאה אעמוד על האפשרויות ועל המגבלות הכרוכות בשימוש בטקסט המקראי למחקר היסטורי ואנסה לשלב את המקורות המקראיים (בעיקר הספרים מלכים ודברי הימים) בנתונים העולים מן התעודות החיצוניות ומהממצא הארכיאולוגי. תלמידי הקורס יקבלו תמונה מקפת וממצה על אופן צמיחתן, גיבושן ונפילתן של ממלכות ישראל ויהודה, על ייחודו של המקרא כמקור היסטורי, ועל תרומתם של המקורות שבידינו לחקר תולדות עם ישראל בימי בית ראשון.

 06176301: האימפריה האשורית וממלכות ישראל ויהודה
The Assyrian Empire and the Kingdoms of Israel and Judah
ת"נ – סמסטר ב'
האימפריה האשורית השפיעה השפעה מכרעת על גורלן של ממלכות ישראל ויהודה בימי בית ראשון. בתרגיל נעמוד על התפתחות היחסים בין אשור לשתי הממלכות ועל המהלכים המכריעים שהביאו לסיפוחה של ממלכת ישראל לתחום אשור ולהפיכתה של ממלכת יהודה לממלכה ואסלית. לשם בירור יחסים אלה נקרא מכלול רחב של תעודות – אשוריות, מקראיות ואפיגרפיות – הקשורות לנושא התרגיל. בקורס ייבחנו סוגיות מתחום היחסים הבינלאומיים, המנהל, הכלכלה, הפולחן והתרבות החומרית של שתי הממלכות. דגש מיוחד יושם בקורס על סוגיות שבהן יש מפגש ישיר בין עדויות חיצוניות ומקראיות ותידון תרומתם של סוגות ספרותיות שונות לחקר ההיסטוריה של ממלכות ישראל ויהודה.

06170209: אנטישמיות ונאציזם בעיני יהודים 1882-1982
Antisemitism and Nazism as Perceived by Jews 1882-1982
פרופ' דינה פורת
שיעור – סמסטר א'
השיעור יבחן את התפתחותה של האנטישמיות המודרנית (במאה ה-19), הנאצית והחדשה (במאה ה-20) ואת המתח שבין דמות היהודי המדומיינת לבין השימוש הפוליטי שנעשה בה. כמו כן ייעשה ניסיון לבחון קווי המשך לעומת תמורות, בהשוואה עם תקופות קודמות ובתוך התקופה הנזכרת עצמה, ולבחון גורמים לעלייתם או לירידתם של גלי אנטישמיות. 

06173673: המנדט הבריטי בארץ ישראל 1939-1948
British Mandate in Palestine 1939-1948
שיעור -  סמסטר ב'
שנים אלה היו הקשות ליישוב בשנותיו של המנדט הבריטי בארץ ישראל, שהחל לאחר מלחמת העולם הראשונה. השיעור ינסה לפרוש את השילוב הייחודי שנוצר בשנים אלה, בין מלחמת עולם ארוכה, שואה, מעצמת מנדט במזרח התיכון ויישוב בשלבי בנייה של זהותו וגבולותיו. שילוב זה יצר את הקושי, והשיעור ידון במרכיביו ובהשלכותיו, מבחינה לאומית ובינלאומית, אנושית והיסטורית.

06172019: מפלגות ועיתונות ביישוב היהודי בארץ ישראל 1920-1948
Political Parties and their Press in the Hebrew Yishuv in Eretz-Israel
1920-1948
סמינר – סמסטר ב'
בסמינר זה תבחן שורת המפלגות והתנועות הארוכה שהיישוב היהודי בזמן המנדט נמנה עליהן, והאיחודים, הפילוגים ומערכות הבחירות שהתקיימו בתוכן ומחוצה להן. במקביל תבחן עיתונות היישוב, שהייתה מפלגתית בעיקרה, כמבטאת את ההשתקפות והוויכוחים שרווחו באותה תקופה מזה, וככלי להעברת מידע ולעיצוב דעות מזה. התלמידים יתבקשו לעיין בספרות המחקר ובעיתונות זו, ולכתוב עבודות על המפלגות, מנהיגיהן ומאבקיהן הפוליטיים והחברתיים.
 
06171196: ישראל וארם
Israel and Aram                                                                                                
פרופ' רן צדוק
סמינר - סמסטר א'    
סקירת תולדות התנחלות הארמים והתבססות מדינותיהם בעיקר במערב הסהר הפורה, נדון בקווי דמיון ושוני ביניהם לבין הישראלים, הן בהתנחלות והן במעבר למדינות מאורגנות (בערך 1150 עד 720 לפסה"נ). 

06173135: גלויות ישראל ויהודה
The Israelite and Judean Diaspora                                                                     
ת"נ – סמסטר ב'
הקורס יעסוק בחיי החברה והדת של הישראלים בגלות אשור בין 732 ל-600 לפסה"נ ושל היהודאים בגלות בבל בין 597 ל-332 לפסה"נ. הוא יתמקד בקריאת מקורות (בתרגום) ובניתוחם. בהתאם לכך, מרכז הכובד של הדיון יהיה הרקע התרבותי-דתי והחברתי-כלכלי של הגולים לעומת שאר תושבי מסופוטמיה. 

0617356701 :  הקהילה הבינ"ל והשואה, 1933-1945
Diplomacy of Genocide                                                                                    
פרופ' רון צוויג
שיעור – סמסטר א'
הקורס יבחן את תגובות המעצמות הגדולות והקהיליה הבינ"ל למדיניות הנאצית כלפי היהודים, כפי שמדיניות זאת התפתחה לפני ובמשך מלחמת העולם השניה. תיבחן היכולת של החוק הבינ"ל וארגונים בינ"ליים למען פליטים להעניק פתרונות למצוקת היהודים. נדון גם במידה שמטרות המלחמה של בנות הברית הגבילו את תגובתן למדיניות הגרמנית של רצח עם.

0617367201 :המנדט הבריטי בארץ-ישראל 1917-1939
British Mandate in Palestine 1917-1939                                                          
שיעור – סמסטר א' 
בקורס ילמדו מקורות השלטון הבריטי בארץ-ישראל והתפתחות המדיניות הבריטית כלפי הבית הלאומי והאוכלוסייה הערבית בשנות ה-20 וה-30. השפעת המשברים הבינ"ל מ-1935 על היחס של המנדט להתפתחות הישוב היהודי תבחן בהרחבה.  המדיניות הבריטית בא"י תידון גם במסגרת של המדיניות הבריטית הקולוניאלית הכללית.

0617021201:   סיוע והצלה בזמן השואה
Rescue and Relief Activities during the Holocaust                                        
סמינר -  סמסטר א'
בסמינר ידונו תוכניות לספק סיוע חומרי (מזון, כסף) לקהילות יהודיות תחת הכיבוש הנאצי בין השנים 1933 עד 1942, ויתוארו המגבלות של הניסיונות לסייע. ייבחנו תוכניות אפשריות להצלה (להוציא יהודים מאירופה), יחד עם הסיבות לכישלונן.  הסמינר ידון גם בתוכניות רחבות ההיקף לספק מזון למחנות הריכוז בחודשים האחרונים של המלחמה. 

06170214: יהודים בין מוסלמים: קהילות המזרח-התיכון וצפון-אפריקה במאה הי"ט  
Jews among Muslims: Middle-East and North-African communities in the 19th century 

שיעור – סמסטר א'
תהליכי המודרניזציה, שהשפיעו השפעה עמוקה על חיי היהודים באירופה משלהי המאה
ה-18, החלו לחדור גם לעולמם של יהודי ארצות האיסלאם זמן קצר לאחר מכן. ואולם, השפעתם נעשתה באופנים שונים ולבשה צורות אחרות. ארצות האיסלאם ותושביהם, מוסלמים, נוצרים ויהודים, היו בעלי תרבויות משלהם ועמדו במעין מגננה מול החדירה האירופית הגוברת והשפעותיה. השיעור יתמקד בקהילות החשובות של מרכז האימפריה העות'מאנית, של מצרים וצפון-אפריקה, ויראה כיצד השפיעו השינויים בפוליטיקה הבינלאומית, בזירה המקומית בתפוצות היהודיות על חיי היהודים בארצות האיסלאם במאה
ה-19.

06170208: יהודי ארצות האיסלאם בין שתי מלחמות העולם 
The Jews of Islam between two World Wars
שיעור – סמסטר ב'
מלחמת העולם הראשונה שינתה את הסדרים במזרח התיכון מקצה לקצה. שידוד המערכות הכלכלי, התרבותי והפוליטי שנפתח עוד בשלהי המאה ה19- גבר עתה על רקע המודרניזציה הצוברת תנופה. אזור זה, כמו צפון-אפריקה, החלו להיטלטל בין ההשפעות של שני הסדרים העולמיים: הקולוניאליזם והלאומיות. התנועות הלאומיות בארצות האיסלאם השונות ואף המדינות הלאומיות שקמו (תורכיה, עיראק, מצרים ועוד) צריכות היו לגבש מדיניות כלפי המיעוט היהודי בתוכם, ואילו על היהודים עצמם היה לפתח עמדה כלפי הסדר החברתי והתרבותי החדש. מצד אחר, בפלסטינה/ארץ-ישראל המנדטורית החל להתפתח הסכסוך הפלסטיני-ציוני שהקרין מהשפעותיו על היחסים המסורתיים והחדשים בארצות מושבם של היהודים. לבסוף, צלה המתקרב של המלחמה העולמית השניה נתן גם הוא את אותותיו. השיעור יעסוק אפוא בתקופה דינמית ביותר בתולדות היהודים בארצות האיסלאם, ויעסוק בכיווני ההתפתחות העיקריים שהסתמנו בה.

06170406: בדרך לואדי סאליב: "הבעיה העדתית" (1948-1959)
The Road to Wadi Salib: The Ethnic Problem in Israel, 1948-1959 
ת"נ – סמסטר א'
הבעיה העדתית מטרידה את היישוב הציוני מראשית קיומו, אך הפכה למאיימת במיוחד מתקופת העלייה ההמונית בשנים 1951-1948. בתרגיל יידונו שורשי הבעיה העדתית והתפתחותה בעשור הראשון לקיומה של המדינה, עד למהומות העדתיות הראשונות בואדי סאליב שבחיפה. 

06170207: הציונות וחקר הלאומיות המודרנית 
Zionism in the Research of Modern Nationalism
סמינר – סמסטר ב'
הציונות היא תנועה לאומית בלתי-שגרתית: היא התפתחה בקרב אוכלוסיות המפוזרות ברחבי העולם כולו – ולא בטריטוריה מוגבלת אחת, כמו רוב התנועות הלאומיות. לקהילות היהודיות השונות הייתה דת משותפת,  מיתוס על מוצא משותף, היסטוריה של עם עצמאי, וחזון לעתיד משותף באחרית הימים – כלום היו הם אפוא "עם" או רק אוכלוסייה דתית מפוזרת שהשונה בין חוליותיה רב מן הדומה ביניהן. הציונות התעוררה בעיקר בקרב יהודי מזרח-אירופה, אך הגשמתה הייתה תלויה בהגירה ובהתיישבות במולדתם ההיסטורית של היהודים בקדמת אסיה. איך אפוא להבין את הציונות, ואיך מנתחות אותה ומתייחסות אליה אסכולות שונות בחקר הלאומיות – אלה הנושאים שבהם יתמקד הסמינר.

0617.2013: תולדות היהודים בארצות הברית, 1654-1900                                
  istory of the Jews in the 1654-1900                                       United States Hרוברט רוקאווי 
שיעור – סמסטר א'
קורס מבוא לתולדות  ההתיישבות היהודית  בארה"ב עד 1900. הקורס ידון בנושים כגון: דפוסי הגירה והתיישבות, מגמות דמוגרפיות, שינויים כלכלים וניידות, שינויי דת, חיים חברתיים, ויחסים בין יהודים לאמריקנים אחרים. 

0617.2014: תולדות היהודים בארה"ב, 1900-2000                                                                                                                               
History of the Jews in the United States, 1900-2000                                        
 שיעור – סמסטר ב'
קורס מבוא לתולדות היהודים בארה"ב עד שנת 2000.  הקורס ידון בנושאים כגון: דפוסי הגירה, מגמות דמוגרפיות, שינוים כלכלים וניידות, שינויי דת, חיים חברתיים, יחסים בין יהודים ואמריקאים אחרים, ההשפעה של היהודים על החברה האמריקנית וההשפעה של אמריקה על חיי היהודים.

0617.0213: ארה"ב, יהודי ארה"ב וגרמניה הנאצית, 1933-1945
The United States, American Jewry and Nazi Germany, 1933-1945 
ת"נ – סמסטר א'
במהלך הקורס, נבחן בעזרת קריאה ומסמכים, כיצד התייחסו ממשלת ארה"ב, העם האמריקני, ויהודי ארה"ב לממשלת גרמניה הנאצית והשואה.  

06171855:  הרעיון הציוני וארץ ישראל במחשבה האמריקאית
  The Zionist Idea and the Land of Israel in American Thought      
ת"נ – סמסטר ב'
במהלך הקורס, נבחן בעזרת קריאה ומסמכים, את הרעיון הציוני וארץ ישראל במחשבה האמריקאית מהמאה ה-18 ועד הקמת מדינת ישראל.  

06170386: יחסי יהודים ושחורים בארה"ב
  The Relations Between Jews and Blacks in the United States
ת"נ – סמסטר ב' 
במהלך הקורס, נבחן בעזרת קריאה ומסמכים, היחס והמאבק בין יהודים ואפריקנים- אמריקאים בארצות הברית ממאה ה-19 עד אחרי מלחמת העולם השניה.

06170205: שכונות היהודים בירושלים בימי הביניים
The Jewish Quarters of Jerusalem during the Middle-Ages                                  ת"נ - סמסטר א'
תעודת גניזה מן המאה הי"א מספרת על משא ומתן שהתנהל לאחר הכיבוש הערבי של ירושלים בין היהודים והנוצרים בפני הח'ליף עמר על שיבתם של היהודים לירושלים. זו היא התעודה הראשונה המתייחסת לשכונת יהודים בירושלים לאחר התקופה הביזאנטית, תקופה שלכאורה אסור היה ליהודים להתגורר בירושלים. בתקופה הצלבנית שוב נאסר על יהודים להתגורר בעיר ובעקבות זאת נבנתה לאחריה השכונה מחדש. פעמים אחדות במשך התקופה המוסלמית הקדומה, הצלבנית, הפאטמית והממלוכית, נבנתה שכונת היהודים מחדש, בתנאים שונים ובמקומות שונים. במוקד הדיון בקורס זה יעמוד המשתמע מן המהלכים הללו לגבי הבנת תופעת השכונה היהודית בארץ ישראל בימי הביניים ויחסה לשאר מרכיביה של העיר. 

06170206: תמונת קץ הימים בספרות האפוקליפטית בארץ ישראל בימי הביניים.
The  Epocaliptic Literature in Medieval Palestine                                               
ד"ר אלחנן ריינר
סמינר – סמסטר ב'
הקורס יעסוק בסדרה של חיבורים ארץ ישראליים העוסקים בדמות המשיח, ובאופיים של ימות המשיח. על חיבורים אילו שחוברו, על פי המקובל, למן המאה השביעית והלאה, נמנים ספר זרובבל, ספר אליהו, אותות משיח, תפילת רשב"י ואחרים. בקורס תבחן גם השפעתם של חיבורים אלו על עיצוב תפיסת קץ הימים בחיבוריהם של  ר' סעדיה גאון מזה ושל הרמב"ם מזה. חיבורים אלו עיצבו את תפיסת המשיח היהודית לדורותיה. הקורס ינסה לבחון את הרקע להופעתם של החיבורים, את הזיקות הספרותיות בין החיבורים לבין עצמם, את זיקתם למסורות יהודיות קדומות ולא פחות מכך - את זיקתם למסורת המשיחית הנוצרית שאליה הם מגיבים. בעיקר נבחן במהלכות את 'תמונת קץ הימים' שנוצרה בהם וזיקתה לזמן ולמקום שבו נתחברו.

06170211: מברלין עד אודסה מודרניות, נאורות והשכלה במאה ה-19
From Berlin to Odessa: Jewish Modernism and Jewish Enlightenment in the 19th century
פרופ' יעקב שביט
סמינר – סמסטר א'
הסמינר יתאר את התפתחותה של תנועת ההשכלה (הנאורות היהודית) בגרמניה ובמזרח אירופה משלהי המאה ה18- ובמאה ה20-. כוונתו לעסוק בהשכלה כתנועה אינטלקטואלית וכתנועה של התחדשות חברתית-ותרבותית על רקע המגמות השונים של המודרניות בחברה האירופית בת הזמן.

06170201: תרבות בונה חברה: התרבות העברית בישראל 1882-1948, 1948-1990
06170202: תרבות בונה חברה: התרבות העברית בישראל 1882-1948, 1948-1990
Hebrew in Israel, 1882 - 1948; 1948 - 1990.
שיעור – סמסטר א'+ב'
בחלקו הראשון יתאר השיעור את התפתחותה של התרבות העברית בארץ-ישראל משנות
ה-80 של המאה ה-19 ובתקופה המנדאט, ובחלקו השני את התפתחותה במדינת ישראל. הוא ידון באופייה של התרבות העברית ובאופי של רכיביה השונים, בדרכים שבהן עוצבה על-ידי אידיאולוגיות ממוסדות, את התפתחות הממסדים התרבותיים, בזיקתה להתפתחות החברתית, ובאופן שבו עיצבה את דיוקנה של החברה ושל זהותה.

06171856:  לראשונה הצלב בארץ הקודש- ארץ ישראל בתקופה הביזאנטית.
חלק א: 395-284 לסה"נ.
Eretz Israel during the Byzantine Period (Patr I: 284-395 CE)
ד"ר יובל שחר
שיעור – סמסטר א'
עם התבססות שלטונו של הקיסר קונסטנטינוס הגדול (324 לסה"נ) אומצה הנצרות כדת האימפריה. זו הפעם הראשונה בהיסטוריה של ארץ ישראל בה לאימפריה השלטת היה אינטרס תרבותי-דתי עמוק באופייה של הארץ ובקורות אותה. השיעור יעסוק במעבר מן התקופה הרומית לביזאנטית, במערכות היחסים בין קבוצות האוכלוסייה השונות, ביחסי היהודים בארץ ישראל עם התפוצות וביצירה התלמודית בת התקופה.

06171422: אל יבנה הגליל והגולן (בתקופות הרומית והביזאנטית)
Galilee and Golan during the Roman and byzantine Era
ת"נ – סמסטר א'
לאחר מלחמת בן-כוסבא הפך הגליל למרחב חייהם העיקרי של יהודי ארץ ישראל. החל מן המאה השלישית התרחב תחום זה אף אל הגולן, מן העבר המזרחי של הירדן. במהלך הקורס נעקוב אחר התמורות היישוביות; הזיקות שבין עיר וכפר; מערכות היחסים שהתקיימו בין יהודי הגליל והגולן לבין אחיהם שחיו באזורים אחרים של ארץ ישראל ואלו שבתפוצות; ויחסי השכנות ששררו בגליל ובגולן בין יהודים, 'פגאנים' ונוצרים. 

06171870:  לראשונה הצלב בארץ הקודש- ארץ ישראל בתקופה הביזאנטית.
חלק ב: 639-395 לסה"נ.
Eretz Israel during the Byzantine Period (Patr II: 395-639 CE)
שיעור – סמסטר ב'
בשלהי התקופה הביזאנטית מעמיקים תהליכי ההתנצרות של ארץ ישראל. ביטוי לכך בתחומי התחיקה, הבנייה והתעצמות הצליינות והנזירות. השיעור יעסוק במערכות היחסים בין נוצרים, יהודים, שומרונים ופגאנים בארץ; בקורות היהודים בארץ ובתפוצות בתקופה זו; היצירה היהודית בת התקופה: מדרש, פיוט, ספרות הלכתית ומדרשי גאולה; במרידות השומרונים; הכיבוש הפרסי ולבסוף הכיבוש המוסלמי.

06170467: מנהיגות במבחן- הנשיאות בתקופת המשנה והתלמוד.
Leadership under Challenge-The Patriarchate during the Time of Mishna and Talmud.
ת"נ – סמסטר א'
הנשיאות בארץ ישראל היוותה את מוסד ההנהגה של היהודים בארץ ובמידה רבה אף של הקהילות ברחבי האימפריה הרומית והביזאנטית, במאות השניה עד החמישית. הנשיאים נדרשו להתמודד עם האתגרים התכופים והמשתנים של התקופה, ולשמור אגב כך על מעמדם הן אצל השלטונות והן בעיני הציבור היהודי. במהלך הקורס נעקוב אחר פעילות הנשיאים לדורותיהם, וננסה לאמוד את מידת ההצלחה שלהם כמנהיגים לאומיים לנוכח אתגרי תקופתם.

06170453: ירושלים- מציאות וחזון בין חורבן הבית השני לכיבוש המוסלמי.
Jerusalem- Reality and Vision from the Destruction of the Second Temple till the Islamic Conquest.                                                                               
סמינר – סמסטר ב'
חורבן ירושלים יצר מציאות היסטורית לפיה ככלל יהודים לא חיו עוד בעיר כל ימי העת העתיקה. עם זאת התקווה לשוב אל העיר, ועיצוב מרכזיותה בתודעה הלאומית הוסיפו לפעום בקרב העם, ולהפעים את היצירה התלמודית והמדרשית, את התפילה והפיוט. בתקופה הביזאנטית הופכת ירושלים לראשונה למרכז חי ולמושא אידיאי של ציבור שאינו יהודי: הנוצרים על הנהגתם הדתית ובגיבוי החצר הקיסרית. הסמינר יעקוב אחר מקומה של ירושלים במציאות ובחזון של יהודים ונוצרים בין השנים 639-70 לספירה.

06170358: עימותים אידיאולוגיים  ומאבקים פוליטיים בישראל בשנות ה-50
Ideological and Political confrontations in Israel in 1950s                               
ד"ר רוני שטאובר
ת"נ – סמסטר ב'
השונות בשנות ה-50. הוא יתמקד בבחינת יחסן העקרוני של התנועות השונות כלפי סוגיות מרכזיות שעמדו במוקד העימותים האידיאולוגיים והפוליטיים בשנות העיצוב הראשונות של מדינת ישראל כגון: הויכוח על ביטול הזרמים בחינוך בארץ; האוריינטציה המדינית של ישראל על רקע המלחמה הקרה; היחס להנצחת חורבן יהדות אירופה; "הסכם השילומים" ועוד.       

06173005 : המגמה האוטופית-חזונית בתולדות הציונות
The Utopian Trend in Zionist History                                                    
פרופ' אברהם שפירא
סמינר - סמסטר א'
      - המגמה המדינית-משיחית-קטסטרופלית והמגמה האוטופית-חזונית בתולדות הציונות.
- בין תפישות "תיקון עולם" בתרבות היהודית-היסטורית לבין תורות לתיקון חברה 
  ותיקון עולם בציונות.
      - מהותן ואפיוניהן של אוטופיות ציוניות.
      - המתח בין ממלכתיות לוולונטריות חלוצית – בין מדינה וחברה בעשורים הראשונים
        לקיומה של מדינת ישראל.

06170198: תמורות בחברה הישראלית בשנים 1948- 1958                                         
Changes in Israeli Society (1948-1958)                                                    
ת"נ - סמסטר ב'
בתהליכי התמורה מחברה יישובית למיסוד מדינתי הומרו ההזדהות הקהילתית והחלוציות בדפוסים מחייבים של ממלכתיות. החלום המשותף עדיין פרנס את תהליכי העיצוב של התרבות והחברה בעשור הראשון ובחלק מהעשור השני. תוך כדי כך חלה "התעוררות מן החלום" החזוני המשותף. מאז מלחמת יום הכיפורים אף נשתררו תודעת אבדן דרך ותחושת חוסר מוצא. נעסוק בטקסטים משקפים תהליכי תמורה אלו באספקלריה של גילויים תרבותיים-אמנותיים. נעקוב אחרי מתחים קיומיים ומאבקי זהות.

06170343: בין ייחוד זהותי והשתלבות: לאומיות יהודית בגרמניה במאה העשרים 
Between Identity and Integration: Jewish Nationalism in Germany                
 in the 20th Century                                                                                            
סמינר - סמסטר ב'
מאז ראשית תקופת האמנסיפציה היו נתונים היהודים שחיו במרחב התרבות הגרמנית בתהליכי השתלבות והתערות בארצות מושבם. תהליכים אלו לווו במגמות של התבוללות וטמיעה, שגברו בעידן "מפנה המאה" ולאחריו. אף בקרב התנועה הציונית בארצות מרכז אירופה אובחנו מתחים בין הזדהות לאומית-יהודית לבין השתלבות בערכי החיים של התרבות הגרמנית.
נתוודע בסמינר זה למתחים הקיומיים ולמגמות הסותרות שבקיומיות היהודית בארצות מרכז אירופה.

לימודי התואר השני

06521000: סמינר מ"א שנתי חובה לכל תלמידי החוג בשיתוף עם תלמידי ביה"ס להיסטוריה. 
הביוגרפיה: סוגה היסטורית ובעיות מתודולוגיות
The Biography: An Historical Genre and Methodological Problems 
פרופ' דוד אסף
הקורס יעסוק בהארת היבטים שונים של אחת הסוגות העיקריות במחקר ובכתיבה ההיסטורית: הביוגרפיה (כתיבת חיים). באמצעות מרצים אורחים נסקור תקופות היסטוריות שונות, למן העת העתיקה וימי הביניים (להן יוקדש הסמסטר הראשון) ועד לעת החדשה (לה יוקדש הסמסטר השני). דגש מיוחד יושם על הבעיות המתודולוגיות המשותפות שעמן מתמודדים היסטוריונים המבקשים לשרטט תולדות חיים, מלאות או חלקיות, של אישים הפועלים בהקשרים תרבותיים ודתיים שונים. בין הסוגיות שתעלינה לדיון: בעיות בכתיבת ביוגרפיה של דמות מקראית; ביוגרפיה של רב או כהן דת; ביוגרפיה של מיסטיקן; ביוגרפיה של שליט; ביוגרפיה של אדם 'לא חשוב'; אוטוביוגרפיה כמקור ביוגרפי; ביוגרפיה של פוליטיקאי; ביוגרפיה של שליט ערבי; ביוגרפיה של סופר או אמן; ביוגרפיה של היסטוריון; ביוגרפיה של מקום או של עיר; הקולנוע כז'אנר ביוגרפי, ועוד.

06771053: תמונות מחיי נישואין: אהבה וחיי משפחה בקרב יהודי מזרח אירופה
Scenes from a Marriage: Love and Family Life among Eastern 
European Jews                                                                                     
 (מיועד גם לתלמידי שנה שלישית במגמת עם ישראל) 
   
סמסטר ב'
הסמינר יעסוק בדרכים שבהן נתפרשו מושגי האהבה, וחיי הנישואין והמשפחה בקרב קבוצות שונות של יהודי מזרח אירופה, במיוחד במאות י"ח וי"ט. לתפיסות אלה היתה השפעה מרחיקת לכת על פניה של החברה היהודית האשכנזית, והן היוו לא רק מקור למנהגי חתונה אופיניים, שעיצבו את פניה של המשפחה היהודית המסורתית וסולם ערכיה (גיל נישואין, שידוכים, 'קעסט'), אלא גם מקור לביקורת חריפה שהפנימה לראשונה השקפות עולם מודרניות. התרגיל יתמקד בקריאת מקורות מסוגים שונים, בעיקר פרקי זכרונות שבהם מתארים הכותבים, מתוך נסיונם האישי, את חוויות ההתבגרות שלהם - אם מתוך קבלה והשלמה, אם מתוך ביקורת ומחאה.

06771003: המפגש התרבותי בין יהדות לאיסלאם בימי הביניים
The Cultural Encounter between Islam and Judaism in the Middle -Ages
ד"ר יורם ארדר 
סמסטר ב'
בסמינאר זה נעקוב אחר השפעות הדדיות של התרבות האחת על זולתה. יידונו שני נושאים מרכזיים א. השפעת היהדות על האיסלאם. במסגרת זו יילמדו נושאי המשנה הבאים:  יהדותם של יהודי מדינה, שכניו של מחמד. מוטיבים תנכיים בקוראן. השפעת התורה שבעל-פה על ההלכה המוסלמית בבבל. מוטיבים יהודיים במאבק על הנהגת האיסלאם. 
הנושא השני הוא השפעת האיסלאם על היהדות. נושאי המשנה הם רבים: היצירה היהודית בערבית-יהודית. תרגום המקרא לערבית-יהודית. ההגות היהודית בהשפעת המועתזלה. התפתחות הלשון העברית והשירה. כיתות יהודית שהושפעו מהאיסלאם.

06771001: תדמיתם של היהודים בספרות ובהגות  של אומות העולם בימי הבית השני
The Image of the Jews in Greek and Roman Literature                                  
פרופ' בצלאל בר-כוכבא
סמסטר א'
האירועים הסוערים שהתרחשו בארץ ישראל בימי הבית השני, ומערכת היחסים המורכבת בין יהודים לפגאנים בתפוצות הגולה,  בייחוד בגולה המצרית, עוררו סופרים והוגי דעות מאומות העולם לתאר את היהדות ואת העם היהודי ולהגיב על העימותים בין היהודים לאומות העולם.
עיתים נעשה הדבר בחבורים אתנוגרפיים (או חיבורים אתנוגרפיים בזעיר אנפין) שייוחדו ליהודים בלבד, ועיתים באזכורים ארוכים או קצרים במסגרת יצירות שנמנו על ז'אנרים ספרותיים אחרים. בין הכותבים היו לא מעט סופרים שניצבו במרכזה של העשייה התרבותית בתקופה ההלניסטית – רומית, כגון:  תאופרסטוס, הקטאיוס, אפולוניוס מולון, פוסידוניוס איש אפמיאה, קיקרו וארו וטאקיטוס. בסמינריון יידונו תיאורי היהודים כפי שהם מופיעים אצל סופרים אלה ואחרים, נברר את הקשרים ההדדיים ביניהם, את מקורות המידע שעמדו לרשותם, את גורמי ההשפעה הספרותיים והפילוסופיים בעיצוב דמות היהודים, ואת מטרותיהם האקטואליות. וכן תידון שאלת מידת ההשפעה של העמדות שננקטו על ידי סופרים אלה על מדינאים ואנשי מעשה שנדרשו להכרעות בשאלות הקשורות במעמדם ובמצבם של היהודים בארץ ובתפוצות.

06771175: התרבות ותומכיה, יהודי ספרד, קונברסוס, מגורשים
Culture and Patronage                                                                                  
פרופ' אליעזר גוטווירט
סמסטר א'
הסמינר ידון בשאלת הקשרים בין תרבות ותומכי התרבות נעסוק בתיאוריות על ההשפעות ההדדיות וננתח מקורות ראשוניים מימי הביניים ועד הרנסאנס.

06771004 :  המשפחה היהודית בימי הביניים.
The Study Jewish Family in the Middle -Ages.
ד"ר שמחה גולדין
סמסטר ב'
נושא המשפחה היהודית הוא נושא מורכב ביותר. בספרות היהודית של ימי הביניים בצפון-צרפת וגרמניה עומדים לרשותנו מערכת מסועפת של מורות הדנים בשאלה זו, אולם כמעט ולא נערך מחקר מקיף בשאלה, וכמעט ולא נכתבו עבודות שאפשר להתמודד עמן בשדה המחקר ובשדה המתודולוגי. בסמינר תיערך בדיקת המחקרים בתחום של הספרות הכללית, ושל תוצאות מחקר הגניזה (לגבי א"י וצפון-אפריקה), ננסה לראות מה ניתן לשאול ממחקרים ומתודולוגיות אלה למחקר שלנו. יושם דגש על כתבי יד ראשוניים ועל היכולת להוציא מהם מסקנות.

06771184: זיכרון ספרות והיסטוריה בקרב יהודי ימי הביניים
History, Literature, and Memory among Medieval Jews
פרופ' ג'רמי כהן
סמסטר ב'
איך התייחסו יהודי ימי הביניים לעברם?  איך הנציחו את זכרונותיהם והעבירום לדורות הבאים, ומה היה מעמדו של חקר ההיסטוריה בקרבם?  נעיין במקורות היסטוריוגרפיים וספרותיים מהתקופה בנסיון לקבוע את ערכם של ביטויי הזכרון הקולקטיבי לחוקר העכשווי.
 
06771221: קהילות ישראל באגן הים התיכון בתקופה ההלניסטית והרומית
Mediterranean Jewish Communities in the Hellenistic-Roman Period
פרופ' אריה כשר
סמסטר ב'
א. היקף הפזורה היהודית בתקופה ההלניסטית
ב. התיישבות צבאית של יהודים במצרים התלמיית ובממלכה הסלווקית
ג.  ארגון הקהילות מבחינה דתית¬ משפטית ומדינית בארצות השונות 	
ד. מאבקיהם של יהודי התפוצות על מעמדן וזכויותיהן

06171052: צמיחת הלאומיות היהודית במזרח אירופה
The Rise of Jewish National in Eastern Europe
פרופ' מתתיהו מינץ
סמסטר א'
הסמינר יבקש להתחקות אחר שורשי התנועה הלאומית היהודית ברוסיה במאה ה-19 ובראשיתה של המאה ה-20. הוא יבחן את השפעת המודרניזציה והקאפיטליזם. יידונו בו בהתאם האידיאולוגיות השונות, יעדיהן המעשיים והשפעתם על הפוליטיקה היהודית. כן יילמדו יחסי הגומלין בין מרכזי היישוב היהודי באירופה המזרחית לבין התפוצות שלהם שנתהוו בהשפעת גלי ההגירה. 

06771022: סוגיות בתולדות ממלכות ישראל ויהודה במאה השמינית לפנה"ס
Central  topics in the history of Israel and Judah in the 8th Century BCE.
פרופ' נדב נאמן
סמסטר א'+ב'
המאה השמינית לפנה"ס הייתה תקופת השיא בהתפתחותן של ממלכות ישראל ויהודה, ואולם בסופה חדלה ממלכת ישראל להתקיים וממלכת יהודה הפכה ואסלית לאשור. בסמינר נעסוק בבעיות מרכזיות בתולדות שתי הממלכות לאורך ציר הזמן. דוגמה לבעיות שיידונו: המאבקים עם הארמים; הכיבוש האשורי; מדיניותם של מלכים מישראל ויהודה כלפי אשור ותוצאותיהן; סוגיות מתחומי הכלכלה, המשטר והפולחן כפי שהם משתקפות בתעודות חיצוניות ובמקרא; תרומתן של התעודות האפיגרפיות שנמצאו בחפירות בארץ; תרומתו של הממצא הארכיאולוגי לחקר התקופה. במהלך הדיון ננסה לעמוד על האפשרויות והמגבלות של המקרא כמקור לחקר תולדות עם ישראל בימי בית ראשון.

10414508: זהויות יהודיות
Multi Jewish Identity                                                                                      
פרופ' יהודה ניני ופרופ' אליעזר בן-רפאל
סמסטר ב'
סמינר זה משותף לחוגים: סוציולוגיה ואנתרופולוגיה והיסטוריה של עם ישראל. הוא יעסוק בחקר השוואתי של זהויות יהודיות בעבר ובהווה, ובישראל ובתפוצות, הפגישות הראשונות יוקדשו להתייחסויות עיוניות לנושא הזהות הקולקטיבית והזהות היהודית במקרה של זהות קולקטיבית. הקורס יבליט את ההבדלים, מזה, ועקרונות הרציפות, מזה, המאפיינים את הזהות היהודית בעידן המודרני. כן, הקורס גם יתמקד בניסוחים הישראליים בני זמננו כנגד הניסוחים הדומיננטיים ביהודיות אחרות. לסיום הקורס תוצג פרדיגמה אשר תבקש לשרטט הן את הכוחות של התכנסות והן את הכוחות של התרחקות ושיסוע. ניסוחים ספציפיים של הזהות היהודית יידונו בסיוע מרצים אורחים – היסטוריונים ואנשי מדעי החברה.

06771186: השואה בהיסטוריוגרפיה הציונית, הפוסט-ציונית, החרדית והקומוניסטית
The Holocaust in Zionist, Post-Zionist, Haredi & Communist Historiographies                                                                                        
פרופ' דינה פורת
 סמסטר א'
הסמינר ידון בתופעה ההולכת ומתחזקת לאחרונה, והיא נסיונות של קבוצות שונות לנכס לעצמן את זכרון השואה או לפחות לעצבו, באמצעות כתיבת היסטוריוגרפיה כרוחן. הקווים הבולטים בניסיונות אלה הם ההיסטוריוגרפיה החרדית, הקומוניסטית, הבונדיסטית, הציונית והפוסט-ציונית של השואה. הסמינר ינסה לבחון את המתח שבין כתיבת היסטוריה המשקפת את אירועי העבר לבין כתיבת היסטוריה המשקפת צרכים של קבוצות שונות בהווה. 
 
06777354: פילנתרופיה, אידיאולוגיה ופוליטיקה - מסעות משה מונטפיורי בארצות האיסלאם   
Philanthropy, Ideology Lands and Politics – Montefiore’s Travels in Islamic 
ד"ר ירון צור 
סמסטר א'
משה מונטפיורי, ממנהיגי יהודי אנגליה במאה ה19- היה דמות יהודית בינלאומית. נציג של יהדות אמנסיפציונית הוא ראה את עצמו ונתפס על-ידי אחרים כמביא את בשורת הקדמה והשחרור לקהילות יהודיות במצוקה. בסמינר נכיר את הקהילות שבהן ביקר במצרים, ארץ-ישראל, תורכיה ומרוקו, נעמוד על מפגש התרבויות והאידיאולוגיות שהיה מגולם במסעות השתדלנות שלו, ונתחקה אחר רשת הארגונים היהודים הארציים והבינלאומיים המתפתחת בתקופת מסעותיו. 

06771002: פראג וקרקוב – היבטים שונים של זהות בקהילה היהודית האירופית 
Prague and Krakףw – Aspects of  Jewish Identity among the Ashkenazi Communities in Early Modern Europe 
ד"ר אלחנן ריינר
סמסטר א'
סמינר השוואתי המוקדש לשתי קהילות מרכזיות בסביבה האשכנזית בעת החדשה המוקדמת. פראג,   קהילה עם מסורת אשכנזית עתיקה, קשורה בטבורה בקיסרות ההבסבורגית, ומולה קרקוב, קהילה חדשה יחסית, הפועלת בממלכת פולין, מחוץ למסגרות הפוליטיות שבתוכה התקיימה הקהילה האשכנזית עד לאותה שעה. הקורס ישתמש בפנקסי שתי הקהילות, בספרות שנכתבה הכא והתם, יבחן את דפוסי החיים בשתי הערים, ובעיקר יבחן את השווה והשונה בייחסה של הקהילה היהודית לסביבתה, ולתרבות ההולכת ומתהווה מבית ומחוץ: מדע, פילוסופיה מכאן ותורה מכאן. כל זה מתוך כוונה לבחון את התמורות שהתחוללו בעת החדשה המוקדמת בסביבה האשכנזית ככלל, ולעקוב אחרי עיצוב הזהות היהודית אל מול המציאות הפוליטית הייחודית של המאות הט"ז והי"ז. 

06771005: שורשי הישראליות: דת לאומיות וסוציאליזם 1914-1881
(מיועד גם לתלמידי שנה שלישית במגמת ארץ-ישראל) 
The Roots of Israeli Culture: Religion, Nationalism and Socialism      
(1881-1914)                                                                                           
מטרתו של הסמינריון 'שורשי הישראליות: דת לאומיות וסוציאליזם 1914-118' היא לעקוב אחרי יחסי הגומלין, המאבקים האידיאיים  והפשרות שליוו את החברה הארץ-ישראלית בשנותיה הפורמטיביות. במסגרת הסמינריון יעמוד התלמיד על התגבשותם של הרעיונות והתנועות הפוליטיות והתרבותיות שהטביעו את חותמם על מדינת ישראל בעשורים הראשונים. כך, לדוגמה, במסגרת הסמינריון ינותחו המאבקים התרבותיים והחברתיים שבין 'היישוב הישן' לבין היישוב החדש (פרשת מאסרו של בן-יהודה, 'בני משה', פולמוס השמיטה, מסע הרבנים ועוד), המתחים שבין הרעיון הלאומי והרעיון הסוציאליסטי כפי שבאו לידי ביטוי במסגרת 'הפועל הצעיר' ו'פועלי ציון' (זיקתה של תנועת העבודה לאינטרנציונאליזם הסוציאליסטי, המאבק לעבודה עברית), מפלגות הפועלים הישראליות ויחסן לדת (פולמוס ברנר), העדות בארץ (עליית יבניאלי, היישוב הספרדי), וצמיחתה של התרבות הישראלית. 
הלימוד בסמינריון יתבסס על עיון במקורות ראשונים (עיתונות, פרוטקולים מפלגתיים וכדומה) ספרות אוטוביוגרפית, הגותית ויפה (כדוגמת עגנון, ברנר, גורדון, צמח, הרב קוק, הרב עזיאל)      

06771198: "משיחיות, מיסטיקה וחברה": קריאה פרשנית של טקסטים 
Society, Mysticism and Messianism (18th-19th)                                               
ד"ר שלום רצבי
סמסטר ב'
אחד מייחודיה של ההיסטוריה היהודית משלהי ימי-הביניים ועד העת החדשה היא הזיקה בין מיסטיקה, חברה ומשיחיות. הזיקה ביניהם באה לידי ביטוי גם בהופעתם של 'משיחים', צמיחתן והתפשטותן של תנועות משיחיות (שלמה מולכו, שבתי צבי, פרנאק) וגם בצמיחתה והתפשטותה של התנועה החסידית בשלהי המאה הי"ח וראשית המאה הי"ט. על בסיסה של מציאות היסטורית ייחודית זו מבקש הסמינריון להתמודד עם שאלת אופיים הפעיל והציבורי של הרעיון המשיחי ושל המיסטיקה היהודית כפי שהם נגלים במציאות ההיסטורית במסגרת התנועה השבתאית וספיחיה, התנועה הפראנקיסטית והחסידות). 
הסמינריון יתבסס על עיון וקריאה ביקורתית במקורות ראשוניים, מכאן, ומקורות משניים ומחקריים, מכאן. מן המותר לציין שהקריאה במקורות תהיה קשובה למציאות ההיסטורית שבה נהגו ושעליה ביקשו להשפיע או השפיעו. על מנת לעמוד על ייחודם של הרעיון המשיחי והמיסטיקה היהודית וזיקתם לחברה יבחנו בסמינריון כפרקי מבוא פרקים נבחרים מההגות היהודית בימי הביניים (כדוגמת הזוהר, הרמב"ם ואברבאנל, קבלת האר"י) והעת החדשה (כדוגמת הבעש"ט ותלמידיו, יעקב יוסף מפולאנה, המגיד ממזריטש, ר' נחמן מברסלב, רש"ז מלאדי הרב קוק ואדמו"רי חב"ד בדורות האחרונים). לאחר בחינת הרקע ההגותי התיאורטי של רעיון המשיחי ושל המיסטיקה היהודית ,ותפקידו ומקומו של המיסטיקן בחברה יתמודד הסמינריון עם שאלת מימושם של רעיונות אלו במסגרת המציאות ההיסטורית, (התנועה השבתאית וספיחיה ,התנועה הפרנקיסטית והחסידות). 

  
06771219: סימביוזה תרבותית וייחוד תרבותי: תיאוריות ויישומן בתרבות היהודית
Cultural Unity and Cultural Symbiosis : Theories and their implementation in the Jewish Culture
פרופ' יעקב שביט
סמסטר ב'
התרבות היהודית לדורותיה ולענפיה מתאפיינת במערכת רחבה של יחסים ושל מגעים עם תרבויות אחרות. המערכת הרחבה והמרובדת הזאת הטביעה את חותמה בצורות שונות על האופי של תרבויות היהודים השונות, אך בלי לפגוע בייחודה של התרבות היהודית כחטיבה תרבותית בפני עצמה.
מטרתו של השיעור לתאר את ההיסטוריה התרבותית של היהודים כתוצר מהצורך המתמיד להיענות (respond) לאתגרי הסביבה התרבותית בתהליך מורכב של דחייה וקליטה. השיעור יבחן את ההיסטוריה התרבותית של עם ישראל בעת החדשה – מתקופת ההשכלה ואילך – מנקודת המבט של מערכת היחסים שקיים תרבותו עם תרבויות אחרות. הוא יבחן את המנגנונים השונים של המגעים בין תרבויות והמעבר תרבותי (cultural transmission), את סוכני התיווך שלהם, את האופן בו התקבלו והופנמו בחברה הקולטת והשפיעו על הנורמות התרבותיות שלה. לצורך הדיון ישמשו אותנו מושגים כגון: אקולטורציה, אקולטורציה מהופכת (inverted acculturation), אסימילציה, תרבות משנה (sub culture), והיפוכן (תיאוריות ואידיאולוגיות על-אודות המקוריות והעצמיות של התרבות).
השיעור יתמקד בסוגיות נבחרות בתחומים השונים של התרבות הפיזית, האינטלקטואלית והספרותית בשלושה מרחבים: יהודי גרמניה, יהודי מזרח אירופה והחברה היהודית בארץ-ישראל.

06771056: מסורת ומשבר בהגות הציונית במאה העשרים
Tradition and Crisis in Modern Jewish Thought
פרופ' אברהם שפירא
סמסטר ב'
הסמינר יוקדש לבחינת דרכיהם של אישי-רוח והוגים, יוצאי מרכז-אירופה, מתלישות להשתרשות במורשת התרבות היהודית ובציונות כגילום חי והמשכי שלה: מ' בובר, ש"ה ברגמן, ג' שלום, י' בער ועוד.  נעסוק בין השאר בסוגיות:
- התמודדות עם אתגר החילוניות
- הציונות כדיאלקטיקה של רציפות ומרד
- ההיסטוריוסופיה וההיסטוריוגרפיה הציונית
- המתח הניגודי בין אוטופיה לאומית-חברתית ("תיקון עולם") לבין גאולה אסכטולוגית. 

06777100:"אל 'שלילת הגלות'  ובחזרה- סוגיות בזהות ישראלית"
Questions of Israeli Identity- The Negation of exile and Principle.
פרופ' אניטה שפירא
סמסטר א'
בעשורים האחרונים היה הקונספט "שלילת הגלות" לנושא מרכזי בדיונים בשאלת היחס של הישוב ומדינת ישראל לשואה ולניצולי השואה. הסמינר יבקש לעקוב אחרי היווצרותו של מושג זה, השינויים שחלו במשמעותו לאורך ציר הזמן, וכן הסטריאוטיפים שדבקו בו. בחינה זו תיעשה תוך התייחסות לשלושה דורות: דור האבות – חניכי החוויה הקיומית בגולה; דור הצברים הראשון – חניכי החוויה ה"ילידית" הארצישראלית; דור המדינה – מי שהתחנכו בצל המדינה, השואה, והעלייה ההמונית. הסמינר ינתח בעיקר טכסטים פובליציסטיים וספרותיים, שהיו בעלי השפעה על הדימויים שנוצרו, בניסיון להבין כיצד דורות שונים קראו את אותם הטכסטים והפנימו אותם. דוגמאות לטכסטים: אחד העם, ברנר, נורדאו, בן גוריון, ברל כצנלסון.  רטוש, אורי אבנרי, הזז, גלבוע, עמיחי, שמיר ועוד.
During the last decades the Zionist concept of “Negation of Exile” became the topic of heated discussions, revolving around the questions of the attitude of the Yishuv and Israel towards the Shoah and the survivors. The seminar will trace how this concept emerged, the changes that ensued in its meaning along the decades since the beginning of the 20th century, and the stereotypes that became associated with it. An attempt will be made to relate those changes to generational changes: how three generations (the founding fathers, the Sabras, and the post-statehood generation) interpreted the concept in their relation towards the Gola, the Shoah, the Jews in the Gola and Jewish history. The seminar will analyze literary and non-literary texts, in an attempt to decipher how different generations “read” the same texts.