המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן
תכנית לימודים תשס"ג
רשימת המורים

פרופ'  ר'  פלדחי (ראש המכון) , פרופ' ע' אופיר, ד"ר א' אשל-הררי, ד"ר י' בן ישראל, ד"ר י' בן דב, פרופ' ז' בכלר, ד"ר ז' ברונר, ד"ר ס'  גיסיס, ד"ר ד' טנאי, פרופ' ח'  יבלונקה,  ד"ר ח' יורן,  ד"ר ע' יעבץ, מר ע' גייגר, פרופ'  מ'  פיש,  פרופ'  ג'  פרוידנטל (שבתון סמ א'), ד"ר  א'  פריי, ד"ר מ' צוקרמן, ד"ר ל' קורי, ד"ר יוסף שורץ.

סמסטר א'

06596126
היסטוריה אינטלקטואלית (שנתי)
Intellectual History
פרופ' רבקה פלדחי
ד"ר חנן יורן

								ש' או ס'	  יום       שעה
								ש'	    ג'	14-16

 הקורס יעסוק בהיסטוריה אינטלקטואלית של אירופה מימי הביניים ועד המאה  ה- 17. במוקד הקורס תעמוד הבעיה ההיסטורית והתיאורטית של הניסיונות החוזרים של תחומי ידע שונים לכונן את עצמם כאוטונומיים ביחס לדת. נבחן את הדינמיקה התרבותית שחוללו ניסיונות אלה ואת המתחים שהם עוררו. בחלקו הראשון של הקורס נעסוק בעמדות השונות בנוגע לשאלת היחס בין תבונה לאמונה החל מאוגוסטינוס, ובפרט בסינתזות המקיפות של מכלול הידע האנושי שגיבשו הפילוסופים הסכולסטיים במאה ה13-, נעסוק בביקורת שהוטחה בסינתזות אלה מתוך הפילוסופיה הסכולסטית ומחוצה לה. נבחן את ניסיונותיהם של הפילוסופים הנומיניליסטיים, של ההומניסטים, של הרפורמטורים הפרוטסטנטיים ושל אנשי המדע בין המאה ה14- למאה ה16- לגבש תחומי ידע נפרדים ולכונן לעצמם סמכות בתחומים אלה. בחלקו האחרון של הקורס נעסוק בהיווצרותה של ההבחנה המודרנית הבעייתית בין הדתי לחילוני, המבוססת על אינדיבידואליזם פוליטי ואפיסטמולוגי, ועל ביטויה במדע החדש ובפילוסופיה החדשה. לאורך כל הקורס נתמקד בשני תחומים: פילוסופיית הטבע—לאור הצלחתו של המדע המודרני לכונן את עצמו, אידיאולוגית ומוסדית, כשיח המרכזי המספק ידע אובייקטיבי ונייטרלי על המציאות; והחשיבה הפוליטית—לאור האוטונומיה המודרנית של השדה הפוליטי.

סמינר מחקר

פרופ' רבקה פלדחי

seminar Research 
								ש' או ס'	  יום       שעה
								ש'	   ב'	18-20

06596209
מועדון כתבי עת: למרקיזם
Journal Club	
פרופ' חוה יבלונקה

נקרא ונדון בתאוריות למרקיסטיות וניאולמרקיסטיות של אבולוציה במאות התשעה עשר והעשרים.
ננסה למקם תיאוריות אלה בהקשרם החברתי והמדעי בתקופות השונות

							ש' או ס'	  יום       שעה
ש'	   ב'	16-18

06595291 
חקר החיים- ארגון ואבולוציה								
The Study of Life- Organization and Evolution
פרופ' חוה יבלונקה
								ש' או ס'	     יום	  שעה
                                                            				ש'              ב         10-14

תחילה נברר את משמעות המושג "חיים", ונשאל האם אפשר להגדיר את תופעת החיים, ואם כן, כיצד. נעסוק בהכרת מאפייני המערכות החיות בכל רמות הארגון הביולוגי - מהרמה המולקולרית ועד לרמת המערכת האקולוגית. לאחר מכן, יתמקד הדיון בשאלות המרכזיות המעסיקות את הביולוגיה, ובגישות המחקריות העיקריות המתמודדות עמן. התיאוריה האבולוציונית תהווה מסגרת רעיונית לנושאי הדיון השונים.

06596108
גזע וגזענות
Race and Racism
ד"ר סנאית גיסיס
								         ש' או ס'  יום    שעה
								          ס'            א'   16-20

בסמינר תועלה הטענה כי קטגורית הגזע שכוננה בתקופה המודרנית וראשיתה בדיונים הפוליטיים והמדעיים של המאה ה-17- , שונה משימושים קודמים ב'גזע'.  בחלק הראשון של הסמינר נדון ב'גזע' כתוצר של קלסיפיקציה ביולוגית וחברתית בתקופת הנאורות; באופנים שבהם 'גזע' מכונן כקטגוריה תרבותית  הכרוכה בדיונים החדשים על תרבות, לאומיות וקולוניאליזם משלהי המאה ה18- ובמחצית הראשונה של המאה ה19-, וכן באופנים ש,'גזע' הופך במהלך מאה זו לקטגוריה סינתטית-של ביולוגיה,רפואה,תרבות ומעמד . בהמשך הסמינר ידונו הקשרים שבין מדינת הלאום האינטגרלית, מדעי החברה החדשים והקטגוריה הסינתטית של,'גזע'. דיון מיוחד יוקדש להבדלים שבין קולוניאליזם 'ישן' לאימפריאליזם חדש בכינון'גזע' כקטגוריה המייחדת את האדם האירופי הלבן.
בחלק השני של הסמינר נדון ב'גזע' כקטגוריה פוליטית במאה ה - 20, ולפיכך בפרקטיקות של גזענות:הדרה,אפלייה, 'השבחה' והשמדה. ייבחרו מקרי מבחן אחדים שיעסקו בסוגיות הבאות: גזענות  והפוליטיקה של מדעי החברה ממלחמת העולם הראשונה ואילך, 'גזע' כקטגוריה רפואית ומעמדית(אאוגניקה ונגזרותיה), חינוך וגזענות. תיבדק השאלה באיזו מידה השפיעו אחדות מן הפרקטיקות הללו בתהליך התהוותה של מדינת ישראל.

06596224	
הפוליטיקה של הטראומה: סבל, מדע ומדינה בחברות דמוקרטיות 
The Politics of Trauma: Suffering, Science and State in Democratic Societies
ד"ר ז'וזה ברונר

ש' או ס'		יום	שעה		
ס'		א'	10-14

נסקור את התפתחות השיח על טראומה נפשית כמושג בעל חשיבות רפואית, משפטית, חברתית ופוליטית בחברות דמוקרטיות מערביות בנות זמננו. נדון בהתהוות מושג הטראומה הנפשית כמלווה את התיעוש המואץ של החברות המערביות בסוף המאה ה-19 ונעסוק בהשפעת הבדלים בתפישות דמוקרטיות – של מדינת שוק או מדינת רווחה – על השיח הרפואי. ניבחן את ההשלכות של תפישות מגדריות על הדיון בטראומה של קורבנות אונס והתעללות מינית. כמוכן, נדון ביחס כלפי חיילים במלחמות לאומיות, כפי שהוא בא לידי ביטוי בתפישות טראומה שונות במהלך המאה ה-20. נעסוק גם בתפקיד מושג הטראומה בהקשר של הבניה של משטרים דמוקרטים אחרי השואה, בפשעי מלחמה ופגיעות בזכויות אדם בדיוני בית המשפט הבינלאומי, ובועדת האמת והפיוס בדרום אפריקה. ניבחן את השימוש במושג הטראומה בהענקת מקלט מדיני במדינות המערב, ובפעילות של ארגונים בינלאומיים בעולם השלישי.

06193460
מדע יווני
Greek science
 ד"ר אורנה הררי

						ש' או ס'	  יום       	        שעה
						סמ' א'	ס'	ג'	       12-14 	
						סמ' א'	ס'	ה'	       14-16	      

ניתוח המושגים מיספר, חלל ותנועה והשפעתם על התפתחות המדע היווני. הקורס ילווה בקריאה 
של חלקים מתוך פילבוס לאפלטון, מטאפיזיקה יג(13) לאריסטו והפרשנות של פרוּקלוס ליסודות
של אוקלידס.

06596207
המתימטיקה בשרות מדעי הטבע –מתח והרמוניה בראי היסטורי
Mathematics in the Service of Natural Science – Tension and Harmo   
ny in Historical Perspective 
ד"ר עדו יעבץ
                           						 ש' או ס'	יום	שעה								ס'		ה'	16-20

הסמינר מוקדש לבחינת דוגמאות נבחרות לחקירה וייצוג של תופעות טבע במונחים מתמטיים, מהאריתמטיקה בשימוש האסטרולוגיה הבבלית, דרך הגיאומטריה בשימוש האסטרונומיה והקוסמולוגיה היוונית, אל ניסיונותיהם של תוכנים מוסלמים להפיג מתחים בין פרטי האסטרונומיה התלמאית ועיקרי הקוסמולוגיה האריסטוטלית, ועד לניתוח התנועה הארצית ע"י גליליאו והויגנס.

06596201
חנה ארנדט, קאנט, ופילוסופית הפוליטיקה
Positivism and ethics			       
פרופ' זאב בכלר
ש' או ס'		יום	שעה
ס'		ה             16-20

נקרא את הרצאותיה של ארנדט  על פילוסופית הפוליטיקה של קאנט  ונבחן אותן על רקע ניתוחיה את שורשי הטוטליטריות.

06595155
מבוא היסטורי לתיאוריה חברתית מודרנית 
Historical Introduction to Modern Social Theory		
ד"ר משה צוקרמן
 ש' או ס'   יום	שעה
  								ש'	    ה	10-12	

המחשבה החברתית, במובנה כתיאוריה חברתית מוצקה וכדיסציפלינה אקדמית אוטונומית, החלה להתגבש רק במאות האחרונות. "מדע המדינה", אם רוצים, היה קיים כבר אצל היוונים העתיקים, ואילו ה"סוציולוגיה" היא תוצר מובהק של העידן המודרני, עידן שאכן חולל הפרדה – ולוא הפרדה מושגית – בין המדינה והחברה. המבוא למחשבה חברתית מודרנית יעסוק בתאורטיקנים הדומיננטיים של התחום (מארקס, דירקהיים, וובר, וכו'), אך הדגש יושם דווקא על האסכולות השונות שהתפתחו סביב גישותיהם במרוצת המאות ה-19 וה- 20 

065962040
ריכרד ואגנר – אמנות, פילוסופיה ואידאולוגיה
Richard Wagner – Art, Philosophy, and Ideology		
ד"ר משה צוקרמן
						ש' או ס' 	יום	שעה
ס'		ד'	10-14

הסמינריון יעסוק בריכרד ואגנר כדמות פרדיגמטית לרובדים שונים של תרבות המערב במאה ה-19 (האירופית בכלל, והגרמנית בפרט). בין הנושאים שיידונו: אספקטים של תיאוריית האמנות הואגנרית, ובכללה "יצירת-האמנות הכוללת"; יסודות פילוסופיים בואגנריאניזם (שופנהאואר, ניטשה); ואגנר באספקלריה של ההיסטוריה והפוליטיקה הגרמנית במאה ה-19; הרצפציה של ואגנר במאה ה-20; סוגיית האנטישמיות הואגנרית; "סוגיית ואגנר" בישראל.

06594613
פילוסופיה של המדע למתקדמים 
Advanced Philosophy of Science 							פרופ' מנחם פיש

							ש' או ס'		יום	שעה
							    ש'   		ב	8-10

הקורס יתרכז בשלושה אספקטים פילוסופיים בעייתיים של הפעילות המדעית באשר היא: (א) הבעייתיות הכרוכה בניתוח מה שמוענק להשערה על ידי תוצאת חיובית של מבחן אמפירי, (ב) הבעייתיות כרוכה בבירור וניתוח מושג ההסבר כפי שהוא נוהג במדע, (ג) הבעייתיות הכרוכה בהצבעה על אמות מידה מתקבלות על הדעת של קידמה מדעית ופעילות מדעית רציונלית.

06596156
“Culture, the state and the transformation of the physical sciences during the twentieth century.”

פרופ' סם שוובר
Prof. Silvan S. Schweber
הסמינר יתקיים במהלך שנת הלימודים בתאריכים הנ"ל:
אוקטובר – 13,20,27
דצמבר – 8,15,22,29
מרץ – 2,9,16,23
אפריל – 27
מאי – 4,11
							ש' או ס'		יום	שעה
ס' 		א'	16-20

The seminar will present some of the  developments in physics and chemistry  to students who do not necessarily have a technical background in these fields. 
It will focus on;
a) the languages of physics and chemistry ( mathematics, structural formulas, Feynman diagrams.
 b) their instruments,( their role in testing theories, in creating subdisciplinary communities, cementing communities.
c) the changing character of the entreprise with respect to the conception of physical theories.
d) the cultural and political context responsible for  the advances. 
 f) the limits and frontiers of the disciplines ( complexity and the description of complexity, computers and computing.

06595268
מדע ופילוסופיה, מערב ומזרח
Sicence and Philosophy,West and East 
ד"ר יואב בן-דב
								  ש' או ס'	יום	שעה
                       						ש'  כלל פקולטטי	ד        10-12
הקורס יעסוק בתמונת העולם המדעית שהתפתחה בתרבות המערבית המודרנית מאז המאה השבע עשרה, ובעקרונות היסוד שמילאו בה תפקיד משמעותי. בעקרונות אלה נדון בגישה ביקורתית, מתוך השוואתם לעקרונות מקבילים או מנוגדים שעלו בתפיסות עולם אחרות. בפרט, נעסוק בעלייתה ובהתפתחותה של תמונת העולם המכניסטית, שבמהלך התקופה המודרנית הפכה לסמן המובהק של מושגים כמו מדעיות, קידמה ורציונליות. את הדיון גם בתפיסה המכניסטית וגם בתפיסות אחרות שיוצגו בקורס נערוך בפרספקטיבה מערכתית, המתייחסת לקשרים המורכבים בין תחומים שונים בחברה ובתרבות שמתקיימים זה לצד זה ומשפיעים זה על זה: המחקר המדעי, החשיבה הפילוסופית, המוסדות החברתיים והאמצעים הטכנולוגיים.

במהלך הקורס נציג את התפיסות המכניסטיות מתוך השוואתן לתמונות עולם "אורגניות", שהתפתחו בתרבויות מסורתיות כמו התרבות המערבית עד אמצע ימי הביניים, ותרבויות לא אירופיות גם בתקופה מאוחרת יותר. בפרט, נדון בכמה מאפיינים של תרבויות מזרח אסיה (הודו וסין) הממחישים "שאפשר גם אחרת", כלומר שאפשר לקיים תמונת עולם קוהרנטית המבוססת על מאפיינים שונים מהעקרונות המכניסטיים. לאחר מכן, נעסוק בתפיסות "רשתיות" המאפיינות את תרבות ימינו, ושאפשר לראות ביטוי שלהן בתחומים השונים: המדעים החדשים של אי הוודאות (קוונטים, כאוס ומורכבות), תפיסות פוסטמודרניות ורב-תרבותיות, תרבות הצעירים והעולם החברתי-תרבותי של טכנולוגיית המידע. כפי שנראה, תפיסות אלה ממשיכות מצד אחד את העולם המכניסטי והמודרני, ומצד אחר הן חוזרות ומתחברות לרעיונות ולדרכי חשיבה אורגניים ומסורתיים. 

חומר רקע נוסף באתר האינטרנט: www.bendov.info

06596138
פיזיקה ללא פיזיקאים
Physics to non Physicists
ד"ר יואב בן-דב
			                                  			 ש' או ס'	יום	שעה
						  ס		ד         12-14

הקורס מיועד להקנות רקע כללי בפיזיקה לתלמידים המתמחים בתחומים שונים של מדעי הרוח והחברה. בהרצאות נסקור את התיאוריות והרעיונות המרכזיים שעיצבו את מהלך התפתחותה של הפיזיקה המערבית המודרנית. בתיאוריות אלה לא נדון ברמה הטכנית והחישובית, אלא נסקור אותן כתהליך התפתחותי של מושגים ותפיסות, המעצבים את השקפת העולם של קהילה מדעית, ומופיעים בהקשר תרבותי, חברתי וטכנולוגי. לא נדרש רקע קודם בפיזיקה.
הנושאים שיידונו בקורס:
פיזיקה ביוון ובימי הביניים
המכניקה של ניוטון ותמונת העולם המכניסטית
תורת החום והאנרגיה של המאה התשע עשרה
אור, חשמל והתיאוריה האלקטרומגנטית
תורת היחסות הפרטית והכללית
קוונטים, חלקיקים והמפץ הגדול
חומר רקע לקורס: 
יואב בן-דב: פיזיקה - תורות ומושגים, הוצאת האוניברסיטה המשודרת
הספר נמצא בשלמותו באתר האינטרנט www.bendov.info 

06596202
אסונות: היסטוריה פילוסופית
Disasters: A Philosophical History							
פרופ' עדי אופיר
ש' או ס'		יום	שעה
ס' 	ד'	 10-14

אחד מן המאפיינים של המודרניות הוא השתחררות מתפיסת האסון כסימן אלוהי או כפרי תוכנית אלוהית והבנה כי ההתמודדות עם אסונות המוניים היא בראש וראשונה עניין פוליטי. יחד עם זה, ניהול האסון ההמוני הופך רק בהדרגה להיות עניינה של המדינה, ורק במאה העשרים עובר באופן מובהק לאחריותה הבלעדית ומהווה חלק מרכזי בניהול הפוליטי של החיים. לצד הפוליטיזציה של האסון מתפתחות "טכנולוגיות מוסריות" חדשות המכוונות למניעת אסונות, להצלה ולסיוע לנפגעי האסון שניצלו. מדובר במערך שלם של ידע/כוח שאת ההיבטים המוסריים, הפוליטיים והתרבותיים שלו ננסה לבחון במהלך הסמינר. נעשה זאת תוך כדי התבוננות בכמה מקרים פרדיגמטיים של אסונות "מעצבי תודעה" בעת החדשה: מגיפות הדבר שפקדו את לונדון (1665) ואת פרובנס (1721), רעידת האדמה בליסבון (1755), מגפת הכולרה בתקופת מלחמת קרים   (1856) והבצורת בהודו (1876-1878). 

06596203
כיצד מועילה הפילוסופיה ללימודי התרבות   
The Contribution of Philosophy to Cultural Studies
פרופ' עדי אופיר
							ש' או ס'		יום	שעה
ס' 		ב'	 16-18

הסמינר יוקדש לבירור תרומתם של פילוסופים פוסטמודרניים למחקר בתחום לימודי התרבות וההיסטוריה האינטלקטואלית. הוא מיועד לתלמידי תואר שני ושלישי בשלב כתיבת התיזה. נעסוק בעיקר בסוגיות הנוגעות ישירות לתחומי המחקר של התלמידים המשתתפים. במהלך הסמינר יציגו התלמידים פרקים מעבודתם, ואלה יידונו בהרחבה בכיתה.  

06596208
הוכחות מדעיות לקיום עולם חיצון
Scientific Proofs of An External World
ד"ר יצחק בן-ישראל
ש' או ס'	    יום	שעה
ס'	    א'	16-20

הרעיון המרכזי: (א) אפשר להוכיח בניסויים פיסיקליים כי קיים עולם חיצון בלתי תלוי בנו וכי יש אמת אחת.
(ב) גם ההתפתחויות המתמטיות במאה העשרים מצביעות על קיומו של עולם חיצון בלתי תלוי בנו ועל כך כי יש אמת אחת.
מקובל לראות בפיסיקה המודרנית, ובמיוחד בתורת היחסות, מעבר מתפיסה אבסולוטית של הטבע לתפיסה יחסותית בה אין נקודת השקפה אחת המוצדקת יותר מן השניה ו"הכל יחסי". גם תורת הקוונטים, עם הדגש המקובל (אסכולת קופנהגן) על מקומו של הצופה המשפיע (ומשנה) את תוצאות המדידה, נתפסת כתורמת לכיוון זה. ברצוני להראות כי תפיסה מקובלת זו מבוססת על השקפה מוטעית, וכי ניתן להראות את ההפך בדיוק: הפיסיקה המודרנית מאששת את קיומו של עולם חיצון שאינו תלוי בנו.
המצב דומה גם במתמטיקה המודרנית. המתמטיקה במאה העשרים בנויה על רעיונותיו של קנטור בדבר האינסוף, אשר זכו לפורמליזציה בתורת הקבוצות (בעיקר ע"י פרנקל - צרמלו). התפתחויות אלו הובילו להוכחת משפט סקולם - לוונהיים בתחילת המאה, ולמשפט השלמות של גדל בעקבותיו. משפטים אלו מוכיחים כי לא ניתן לגזור מטענות עובדתיות מודל אחד ויחיד, דהיינו כי יש יותר מאונטולוגיה אחת להסבר התופעות הנצפות. ההשלכות הפילוסופיות של משפטים אלו הן נרחבות ומעלות סימן שאלה על סוגיות יסוד בפילוסופית הלשון. בסופו של דבר הם גרמו לחיזוק העמדה הרלטיביסטית בפילוסופיה של המתמטיקה ובמיוחד בפילוסופיה של הלשון: סקולם עצמו, בעקבות המשפט נגרר לעמדה רלטיביסטית באשר לקיומם של האובייקטים המתמטיים (דהיינו המספרים), והילברט ניסה לרוקן את המתמטיקה מכל תוכן שאינו צורני ולהעמידה על מערכות פורמליות של סמלים. ברצוני לטעון כי למאמצים אלו ניתנה מכת מוות עם הוכחת משפט אי-השלמות של גדל, אשר המסקנה הפילוסופית הנגזרת ממנו (וכך חשב גם גדל) היא כי קיומם של המספרים והקבוצות הוא בלתי תלוי בסובייקט האנושי.
הקורס יתמקד בהוכחות לקיומו של עולם חיצון, בהתבסס על תורת הכרה קאנטיאנית "מתוקנת" לפי ממצאי הפיסיקה והמתימטיקה המודרנית. 
בתחילת הקורס יוסברו ממצאי תורת היחסות ותורת הקוונטים (בצורה המיועדת לתלמידים שאינם פיסיקאים) ויובאו ממצאים אמפיריים מהשנים האחרונות, של ניסויים שנעשו בפיסיקה (במיוחד לבדיקת אי-שוויון בל), ואשר "מוכיחים" את נכונות טענותיו של קאנט. אח"כ נתמקד בהסבר המושגים והמשפטים של יסודות המתמטיקה המודרנית מקנטור ועד המתמטיקה הלא סטנדרטית מבית מדרשו של רובינסון.
מטרתי להראות כי תורת ההכרה של קאנט והמטפיסיקה שלו הן היחידות המתיישבות עם גילויי הפיסיקה והמתמטיקה החדשות.
תורת היחסות, מכניקת הקוונטים והמתמטיקה המודרנית הם תוצר הרבע הראשון של המאה ה20-. תורת ההכרה של קאנט סוכמה במאה ה18- ומשום כך ברור כי קאנט עצמו לא יכול היה לפרש את הפיסיקה והמתמטיקה החדשה. עם זאת, אם נתייחס לתורת ההכרה של קאנט כאל תיאוריה מדעית (אמפירית) של מבנה ההכרה האנושית, נוכל לראות את תורת היחסות ומכניקת הקוונטים ואת המתמטיקה מאז גדל, כמבטאות אישוש אמפירי של תורת ההכרה הקאנטיאנית. הקורס יעסוק אפוא בפרשנות כפולה: של קאנט ושל הפיסיקה והמתמטיקה המודרנית. 
במהלך הקורס יובא פירוש מקורי (מנוגד לרוב המפרשים המודרניים) לתורת קאנט. התיזה הפרשנית המרכזית היא כי קאנט היה ריאליסט אבסולוטי וכי מפעלו הוא ניסיון להציב תיאוריה מטפיסית מדעית (הניתנת לבחינה אמפירית) על העולם והאדם המכיר בתוכו.
ביבליוגרפיה:
ביבליוגרפיה מפורטת תינתן במהלך הקורס. 
הערה:
הקורס מתאים לתלמידי המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ולתלמידי החוג לפילוסופיה המתעניינים במדע ובתורת ההכרה ובפילוסופיה של הלשון.
סמסטר א', יום א', שעה 1600-2000, מס' משתתפים משוער 15-20

06596056
מבוא לתולדות המתמטיקה      
Introduction to the history of mathematics
ד"ר  ליאו קורי
ש' או ס'	    יום	שעה
 ש'    ב	12-14
								   	         ג   12-14
	
הקורס סוקר מהלכים מרכזיים בהתפתחות המחשבה המתמטית מימי היוונים ועד המאה השמונה-עשרה, מיד לאחר פיתוח החשבון האינפיניטסימלי ע"י ניוטון ולייבניץ. התפתחות זו לא נבחנת כסדרה של גילויים ברצף, המנותקים מכל הקשר היסטורי, והמוליכים באופן טבעי ואוטונומי האחד אל משנהו בדרך של מערכת דדוקטיבית סגורה וסדורה. ההיפך: מושם דגש מיוחד בקורס בהארת הזיקה שבין התפתחות הרעיונות המתמטיים הייחודיים לכל תקופה לבין המסגרות האינטלקטואליות, התרבותיות והמוסדיות הרחבות יותר שבתוכן תרחשה ההתפתחות הזו.
בקורס יוצג חקר תולדות המתמטיקה כתחום אקדמי פעיל ותוסס, שבו מחלוקות ושאלות מחקר פתוחות רבות. כמו כן, יושם דגש על הכרת הביבליוגרפיה  

06595162
מבוא לשפת המתמטיקה        
Introduction to the language of mathematics
ד"ר  ליאו קורי

ש' או ס'	    יום	שעה
ש'          ב	14-16
 									ג	10-12

הקורס ניתן במסגרת ההשלמה והתשתית ללימודי הMA במכון כהן להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות. הוא מיועד  לתלמידים אשר התואר הראשון  שלהם איננו בתחום המדעים המדויקים או ההנדסה, ומטרתו היא לאפשר היכרות בסיסית ומכלי ראשון עם עולם המושגים, שיטות העבודה המרכזיות, ודרכי החשיבה וההסיק של המתמטיקה. אין כל כוונה שהסטודנט שילמד את הקרוס יהפוך את המתמטיקה לעיקר עיסוקו בהמשך הדרך במכון, אלא להעניק לו רקע כללי ומונחי יסוד מינימליים להבנת עבודתם של אלה העסוקים בתחום הזה.
יושם דגש על נושאים שלהם השלכות על דיונים בעלי אופי פילוסופי בהקשר של המתמטיקה.
הקורס אינו מניח ידע מוקדם במתמטיקה, מעבר לנלמד בשלוש יחידות בתיכון, והוא אינו מיועד להקנות מיומנות וזריזות בפתרון בעיות מתמטיות בתחמים שונים. יחד עם זאת, התלמידים יידרשו גם לפתרון תרגילים בכל הנושאים שבהם נעסוק. תרגילים אלה נועדו להבהיר צדדים שונים של המושגים והשיטות שיילמדו בכיתה. תרגילים אלה ישמשו גם בסיס למבחן המסכם של הקורס. 

06596221
סכולסטיקה: מושגי יסוד (שנתי)
Scholastics:  Basic Concepts

ד"ר יוסף שוורץ

							ש' או ס'	  יום       שעה
							ש'      	   ב'	  10-12									              	
במהלך השיעור ייבחנו מערכי הגות מרכזיים כשלבים בגיבושה של המחשבה האירופית בימי הביניים. בכוונתי לשלב בין עיקרי הרעיונות של אחדים מהבולטים שבין הפילוסופים בימי הביניים, מאוגוסטינוס ועד לניקולאוס קוזנוס, לבין תיאורם של זרמי הגות ושל תנועות חברתיות ופוליטיות, היוצרים יחדיו את המכלול ההיסטורי ההכרחי להבנת ההקשר הנתון שבו פועל הפילוסוף. כמו כן אתמקד, כחלק הכרחי מהעיסוק במחשבת הסכולסטיקה בהתפתחותן של הדיסציפלינות המדעיות המרכזיות וביצירתן של אותן מסורות ספרותיות ומבני ידע המלווים את המחשבה האקדמית עד היום.

06596222
בעיית השפה במחשבת ימי הביניים
The Problem of Language in Medieval Thought
ד"ר יוסף שורץ
ש' או ס'	  יום       שעה
							ס'      	   א'          10-14

חלקים מרכזיים של הגות ימי הביניים סובבים סביב השפה. סוגיית טבע השפה עולה הן כבעיה פילוסופית, בעיקר כשהיא שואלת אודות יחסה של השפה אל העולם ואל התבונה האנושית, והן כבעיה דתית תיאולוגית, כשהיא בוחנת את יחס השפה לתבונה האלוהית ולדבר ההתגלות. שני הדיונים כרוכים זה בזה ומעלים אל פני השטח פתרונות מרתקים היוצרים בתורם שורה של זיקות לדיונים מוכרים במחשבת המודרנה. במהלך הסמינר יידונו טקסטים הלקוחים ממסורות יהודיות ונוצריות החל מהתקופה ההלניסטית המאוחרת ועד לשלהי ימי הביניים. 

06596153
אבולוציה בארבעה מימדים
פרופ' חוה יבלונקה
ש' או ס   יום       שעה
							ש'	ב'	10-12
						
הקורס מציג גישה אינטגרטיבית של תורשה  ואבולוציה המבוססת על העובדה כי קימות ארבע מערכות תורשה בין דורית ולכן ארבעה צירים של אבולוציה ביולוגית. בנוסף לתורשה ולאבולוציה הגנטית המוכרת לנו קימות גם מערכות של תורשה אפי גנטית, תורשה התנהגותית, ותורשה המבוססת על תיקשורת סימבולית. במהלך הקורס נאפיין את המערכות השונות, ונעמוד על השפעותיהן האבולוציוניות ועל יחסי הגומלין ביניהן. מטרתנו לפתח גישה רחבה ועשירה יותר של תורשה ואבולוציה מזו המקובלתכיום.

06596227
 פילוסופית המדע של קאנט 2: ביולוגיה וטליאולוגיהthe english name is: Kant's Philosophy of Science II: Biology and Teleology

מר עדו גייגר
ש' או ס   יום       שעה
							ס'      	   ד'          14-18

במרכז המחצית השניה של ביקורת כוח-השיפוט עומדת הטענה כי שיפוט טליאולוגי הוא כלי הכרחי למדע. נדמה כי הטענה מתבססת על ההנחה כי רק שיפוט 
טליאולוגי יכול להסביר תופעות אורגניות. אך תורת-האבולוציה, שהתפתחה כמובן 
אחרי קאנט, טוענת כי אפשר לתת לתופעות אלה הסבר מיכניסטי כתוצר של מוטציות 
מקריות וברירה טבעית. האם תורת-האבולוציה מפריכה את הטענה כי שיפוט טליאולוגי 
הוא הכרחי? בסמינר נענה על שאלה זו וננסה לחשוף אצל קאנט טיעון אחר, תקף המוביל למסקנה כי שיפוט טליאולוגי הוא אכן הכרחי למדע. 
הטקסט המרכזי בסמינר יהיה ביקורת כוח-השיפוט הטליאולוגי המחצית השניה 
של ביקורת כוח-השיפוט אך נקרא גם מכתביו האחרים של קאנט וספרות משנית 
עדכנית. 
הסמינר מיועד לתלמידי תואר שני במכון ובחוג לפילוסופיה. תלמידי תואר ראשון 
מתקדמים שלמדו קאנט בעבר יורשו להצטרף לסמינר באישור המורה. 

סמסטר ב'

06596141
היסטוריה אינטלקטואלית (שנתי)
Intellectual History
פרופ' רבקה פלדחי
ד"ר חנן יורן
								ש' או ס'	  יום       שעה
								ש'	    ג'	14-16
(ראה סילבוס  סמ' א')

סמינר מחקר
seminar Research 
פרופ' רבקה פלדחי
								ש' או ס'	  יום       שעה
								ש'	   ב'	18-20

06596200
מועדון כתבי עת
אנתרופולוגיה והיסטוריה של המדעים
Journal club
Antropology and the History of Science
ד"ר סנאית גיסיס
							ש' או ס'	  יום       שעה
ש'	   ב'	16-18
היסטוריונים של המדע בדור האחרון נוטים להתייחס לתחומים שונים של מדעי החברה והתרבות, ובמיוחד לאנתרופולוגיה, שהיא נשוא הקורס, כאל מאגרים לתאוריות, מודלים ופרקטיקות מחקר שניתנים להעברה לתחומם ולפרובלמטיקות המעסיקות אותם. מצד שני אנתרופולוגים עסוקים מאז שנות הששים ברפלקסיה עצמית מעמיקה על טיבו של תחומם, על יומרתו להיחשב כמדע ועל יחסיו עם מוסדות הכוח השונים, כולל המדעים, שבתוכם ולצידם מתקיימת האנתרופולוגיה. בקורס ייקראו מאמרים שידגימו את יחסי ההדדיות הללו, ויעלו שאלות על מקומה בהיסטוריוגרפיה של ההסטוריה של המדעים.

06596210
הסברים ביולוגיים של חברה ותרבות במאה העשרים
20th century biological explanations of society and culture
פרופ' חוה יבלונקה
ד"ר סנאית גיסיס
					                            ש' או ס'	יום	שעה
                                  					 ס'                 	 א            14-18
 
הקורס יעסוק בהסברים ביולוגיים -  אבולוציוניים, גנטיים, ופיסיולוגיים - לתופעות חברתיות ותרבותיות כגון הבדלים בין תרבותיים, מעמדיות, מגדר ועוד. נעגן הסברים אלה הן במחקר הביולוגי המתאים והן בקונטקסט החברתי והפוליטי שבו צמחו.

06596048
אבולוציה של תקשורת ושפה
Communication, Language and Evolution
פרופ' חוה יבלונקה
ד"ר דני דור
ש' או ס'	     יום	 שעה
								ש'	      א'	12-16
	
הקורס עוסק באחת השאלות המעניינות והפתוחות באבולוציה ובמדעים הקוגניטיביים: כיצד התרחשה האבולוציה של השפה האנושית?  כיצד ניתן לאפיין את ההבדלים בינינו לבין קרובינו האבולוציוניים, קופי העל, שאינם מסוגלים לדבר? בחלקו הראשון של הקורס נציג מושגים בסיסיים באבולוציה, תוך התמקדות באבולוציה של מורכבות, למידה חברתית והתנהגות חברתית. בחלקו השני של הקורס נעסוק ביכולת הלשונית בהקשר הקוגניטיבי: מהו ידע לשוני? האם הוא מולד או נלמד? כיצד הוא קשור ביכולות קוגניטיביות אחרות?  כיצד הוא מתפתח? בחלק השלישי נבחן באופן 
ביקורתי שתי תיאוריות של אבולוציה לשונית, ובחלק האחרון ננסה בכוחות משותפים לבנות תיאוריה חליפית, המבוססת על גישות חדשניות לאבולוציה ולשפה.

06596206
אתגר הרלטיביזם
The challenge of Relativism							
פרופ' מנחם פיש
							ש' או ס'		יום	שעה
							ס'		א'	16-20
מהרלטיביזם הרדיקאלי מבית מדרשם של דונאלד דווידסון, ברנארד וויליאמס, וריצ'ארד רורטי משתמע שלא ניתן לבחון "משחק שפה" מבפנים. ליתר דיוק, לא ניתן לזהות טעות במערכת ולפעול לשם תיקונה אלא רק לאחר מעשה. במלים אחרות, עמדה זו מתכחשת לעצם יכולתו של אדם או של ציבור לערוך בחינה רציונלית של אורח חייהם. הסמינר יבקש להתמודד עם טענה חמורה זו. באמצעות עיון קרוב בכתבי ויליאמס, דווידסון, רורטי, ג'והן מקדואל, קריסטין קורסגארד, ותומס נייגל נבקש:  (א) להעמיד את הגרסה החזקה ביותר של רלטיביזם מודרני, (ב) להתרשם מאי-הצלחתן עד כה של האופציות האבסולוטיסטיות שהוצעו כנגדו, (ג) לבחון הצעה לא אבסולוטיסטית חדשה לפתרון הבעיה. (הסמינר יינתן בשיתוף עם ד"ר יצחק בנבג'י)

06596211
האם הנאצים שנאו את היהודים? על הפסיכולוגיה של הנאציזם 
Did the Nazis Hate the Jews? On the Psychology of Nazism
ד"ר ז'וזה ברונר
ש' או ס'	   יום	שעה
ס'	     א'	10-14

נסקור ניסיונות שונים לתת הסבר פסיכולוגי לנאציזם ולמעשיהם של מחוללי השואה, החל מעבודותיהם של חברי אסכולת פרנקפורט ושל וילהלם רייך בשנות השלושים, ועד לפולמוס סביב ספרו של דניאל גולדהגן באמצע שנות התשעים. נדון בהנחות הבסיסיות ובהגיון הפנימי של גישות המחקרים העוסקים בהיבטים פסיכולוגים של הנאציזם, כגון הפסיכואנליזה, הפסיכולוגיה הניסויית או מבחני רורשך. כמו כן, נעסוק בהקשרים החברתיים והרטוריקה של המחקרים, והשפעתם על כתיבת ההיסטוריה של השואה. ננסה בין היתר לברר את השאלות הבאות:
מהם המאפיינים המרכזיים של הנאציזם כאידיאולוגיה וכמערכת פוליטית בעיני הגישות הפסיכולוגיות השונות? אלו גישות מתמקדות בהסבר הנאציזם בנפש של הפרט ואלו גישות דנות בעיקר במשתנים פסיכולוגים קבוצתיים-חברתיים? אלו גישות מציגות את מעשי ההשמדה כמעשים שיש בהם סיפוק למבצע, ואלו גישות מסבירות אותם כמעשים הדורשים התגברות על מחסומים פנימיים? איך מציגות הגישות השונות את הסיפוק הפסיכולוגי שפרט או קבוצה יכולים להפיק מהיותם נאצים, או מביצוע מעשי זוועה, אם בכלל? אלו גישות מציגות את הנאציזם כתופעה פתולוגית ואלו מציגות אותו או את הנפשות של מחלליו כנורמלים מבחינה פסיכולוגית?

06596098
טכנולוגיה ותרבות בתולדות המערב
Technology and Culture in Western History
ד"ר עדו יעבץ

								ש' או ס'    יום	שעה
								ס'	ה'	16-20	

מימי הביניים ועד לזמנינו ניתן לזהות בתרבות המערב עליה מתמדת במעמדה של הטכנולוגיה.  מטרתו של הסמינר להתחקות אחר תהליך זה דרך לימוד מקרוב של תולדות התפתחותם של מספר אמצעים טכניים שהוכרו כחשובים בזמנם.  תוך כדי כך נדון במספר שאלות המעסיקות היסטוריוני טכנולוגיה וחברה, והמאפיינות במידה רבה את חקר תולדות הטכנולוגיה בעשורים האחרונים:
באיזו מידה יוצרת חדירתן של טכנולוגיות חדשות אילוצים חמורים המחייבים 
באורח דטרמיניסטי או כמעט דטרמיניסטי שינויים חברתיים?

האם ניתן לזהות בין הטכנולוגיה של ימי הביניים לטכנולוגיה של העולם הקלאסי הבדלי אופי עקרוניים?

איזה משקל בתהליך עיצוב אפיה של המהפכה התעשייתית יש להעניק לטכנולוגיות חדשות של יצור (בתחומי הטקסטיל והמטלורגיה למשל) ושל אספקת כוח (מכונת הקיטור)? מהם מקורות הידע עליהם נשענים המצאתן ופיתוחן של טכנולוגיות חדשות?

06596148
פילוסופיה, מתמטיקה, ומכניקה באסטרונומיה
היוונית הקדומה
Philosophy, Mechanics, and Mathematics, in Early Greek Astronomy
ד"ר יעבץ עדו
							ש' או ס'	   יום	שעה
							ס'	    ד'	14-18

הדוגמא הקדומה ביותר הידועה לנו של אסטרונומיה מתמטית  המבוססת על עקרונות פיזיקליים מגולמת בתיאורית הכדורים ההומוצנטרים (בעלי מרכז משותף אחד) שפותחה ביוון העתיקה במאה הרביעית לפנה"ס לאור עבודתו של אוודוקסוס מקנידוס(Eudoxus of Cnidus) .  עדויות חלקיות ששרדו מהתקופה מצביעות על קיומה של אסכולה מתמטית אשר חקרה את פרטי התיאוריה תוך ניסיון לבחון את מידת התאמתה לתצפיות אסטרונומיות.  מאמצע המאה הרביעית ואילך, ניתן אם כן לזהות ביוון בסבירות מתקבלת על הדעת קהילת מומחים אשר עסקה בפיתוח שיטתי של תיאוריה מתמטית-פיזיקלית במטרה להסביר את תנועות השמים.  במעמד של דוקטרינה אסטרונומית שלטת, שרדה התיאוריה תקופה קצרה יחסית, והוחלפה בחציה השני של המאה השלישית לפנה"ס במערכים האפיציקליים שאפיינו את האסטרונומיה המתמטית עד ראשית העידן המודרני.  כדוגמא ומופת לאסטרונומיה מדעית נותרה תיאורית הכדורים ההומוצנטרים בתודעתם של האסטרונומים עד לרנסאנס, וכמודל אידיאלי השפיעה באורח משמעותי על אופי ההתפתחויות באסטרונומיה התיאורטית במסורת ההלניסטית, המוסלמית, והנוצרית.  החשיבות ההיסטורית הכרוכה בשחזור פרטי התיאוריה האוודוקסית צריכה להיות ברורה דייה לאור דברים אלה.  להוותנו, מועט בלבד הידע שבידינו אודות שלב ראשוני זה בתולדות האסטרונומיה המדעית, והשחזורים הקיימים מבוססים במידה רבה על השערות שקשה להעמידן על בסיס עובדתי איתן.  במסגרת הסמינר נקרא את העדויות הישירות והעקיפות ששרדו אודות פרטי התיאוריה האוודוקסית.  ננסה להעריך את אמינותן ולבחון אם וכיצד ניתן לחלץ מהן הערכות סבירות אודות פרטי התיאוריה.  במהלך ניסיונות שחזור אלה ננסה לזהות את המרכיבים המושגיים שהדריכו את פיתוח התיאוריה.  במיוחד נדגיש את יחסי הגומלין בין מרכיבי ידע פילוסופיים, מכניים, ומתמטיים אשר העניקו לתיאוריה את אופייה, ואשר שרדו והמשיכו להשפיע על התפתחות האסטרונומיה התיאורטית גם לאחר שהתיאוריה האוודוקסית נדחתה והוחלפה באחרת.

06163221
שלמה מימון קורא משה בן-מימון (רמב"ם)
Salomon Maimon reads Maimonides
פרופ' גדעון פרוידנטל
ד"ר שרה קליין-ברסלבי
ש' או ס'		יום	שעה
							ס'		ב	12-16	

לרמב"ם בכלל ול"מורה הנבוכים" בפרט נודע תפקיד חשוב בכינון ההשכלה היהודית המוקדמת של המאה השמונה עשרה. על אחת כמה וכמה נכונים הדברים לגבי שלמה מימון שאף קרא לעצמו על-שם הרמב"ם והציגו כדמות המופת הפילוסופית,אך גם המוסרית של חייו. בספר תולדות חייו סיכם ותרגם את כל "מורה הנבוכים" עבור הקורא הגרמני. כמו כן פרסם מימון פירוש לחלק א' של "מורה הנבוכים" בשם "גבעת המורה". בסמינר נקרא במקביל ב"מורה הנבוכים" וב"גבעת המורה". 

06595394
מבוא לפילוסופיה של קרל מארקס
Introduction into the Philosophy of Karl Marx
פרופ' גדעון פרוידנטל
ש' או ס'	    יום	שעה
					ס'	     ג	8-12

בסמינר נתוודע תוך כדי קריאה ופירוש של טקסטים מקוריים למושגי יסוד של המארקסיזם תוך דגש על יסודותיו הפילוסופיים.

06596218
האתיקה של קאנט
Kant’s ethics	
פרופ' זאב בכלר
ש' או ס'    יום	 שעה
 								  ס'	     ה        16:00

נקרא את  "המטפיסיקה של המוסר" ונתמקד על תורת הבעלות והזכות של קאנט

06596104			
פילוסופיה ואמנות ברומנטיקה הגרמנית
Art and Philosophy at German Romanticism
ד"ר משה צוקרמן
               							ש' או ס'	   יום	שעה
 								ש'	    ה'	10-12

הקורס יינתן כשיעור. סדרת ההרצאות תעסוק ביסודות הפילוסופיים והאומנותיים של הרומנטיקה, בהקשרים החברתיים, הפוליטיים והכלל-תרבותיים של גרמניה בתקופה האמורה. ההיבטים האינטר-דיסיפלינריים של הקורס יידונו בתחילתו.

  
06596003
עיונים במושג האידיאולוגיה
On the Concept of Ideology in Historical Perspective
ד"ר משה צוקרמן
								          ש' או ס'  יום    שעה
								          ס'	 ד'       10-14
הסמינר יעסוק בהתפתחותו ההיסטורית של מושג האידיאולוגיה. חומר הקריאה יהיה מבוסס בעיקרו על טקסטים מרכזיים-קלאסיים ועכשוויים בתולדות המושג.

06181041
מבוא לפילוסופיה של המדע
An Introduction to the Philosophy of Science
פרופ' מנחם פיש
					           				ש' או ס'	  יום    שעה
									ש'	  ב       8-10

לאחר מבוא שיטתי קצר הסוקר גישות שונות לפילוסופיה של המדע, ואוריינטציה בסיסית באשר להיבטים תוכניים ומבניים אחדים האופייניים לידע מדעי, יוקדש עיקרו של הקורס לתיאור וניתוח תולדות המאמץ לבאר ביאור פילוסופי של המדע למן שלהי המאה ה16-. בתוך כך נדון בפילוסופיות המדע של בייקון ודקארט; בבעייתיות שהציבה להן הפיסיקה של ניוטון; באתגר שהעמיד החשבון הדיפרנציאלי והאינטגראלי ללגישות רציונליסטיות; בקושי שהציבה ביקורת האינדוקציה של היום לגישות האמפיריציסטיות; במשמעות הפילוסופית של פיצול הפיסיקה הבתר-ניוטונית לאנליטית וריאליסטית; בחידושה של הגישה האינסטרומנטליסטית במתמטיקה ובמדע בשלהי המאה ה18-; בבעייתיות הפילוסופית לנוכח לידת מדעי ההתהוות בראשית המאה ה19-; באמפיריציזם האנטי-בייקוני שלאחר היום; במשבר הפילוסופי שליווה את קריסת הפיסיקה הקלאסית בתחילת המאה ה20-; ובעיקרי הגישות שפותחו בתגובה. 

06596043
גישות אלטרנטיביות בפילוסופיה של המדע
Alternative Approaches in Philosophy of Science
ד"ר יואב בן-דב
								ש' או ס'		יום	שעה
								ש		ד        10-12

מהו המדע, כיצד הוא מתפתח, ואיזה מעמד אפשר לייחס לתגליות שלו? גישות "מסורתיות" לפילוסופיה של המדע, שהיו מקובלות מהמאה השבע עשרה ועד אמצע המאה העשרים, הציעו תשובות שונות לשאלות אלה. אולם למרות ההבדלים ביניהן, היו לכולן כמה מאפיינים בסיסיים משותפים. גישות אלה, שהושפעו בעיקר מהפיזיקה, ראו את המדע כתחום עצמאי המנותק מהקשרים היסטוריים וחברתיים. התפתחות המדע נתפסה כהליך ליניארי המתקדם צעד אחר צעד, על סמך עובדות ניסיוניות מוצקות והיקשים רציונליים "טהורים". ההיבט הקהילתי של המחקר המדעי נחשב משני, כך שבעיקרון תודעה בודדת (לאו דווקא אנושית) הייתה יכולה להגיע לאותן תוצאות.

במהלך המאה העשרים (ובעיקר לקראת סופה) הופיעו גישות חדשות למדע, המושפעות במידה רבה מהמדעים הביולוגיים והחברתיים, ומסתמכות על מחקר היסטורי של ההתפתחות המדעית בפועל ולא על אידיאליזציות של "איך המדע אמור להיות". גישות "אלטרנטיביות" כאלה, שלפעמים עדיין מעוררות התנגדות חריפה מצד הממסד המדעי-פיזיקלי, רואות גם את הידע המדעי וגם את קהילת המדענים כרשת סבוכה של קשרי גומלין המתקיימים בו זמנית. ברשת כזו ההיקשים הרציונליים והעובדות הניסיוניות אינם עומדים בפני עצמם, אלא מקבלים את משמעותם במערכת של פרשנות המשלבת השפעות "חיצוניות" של החברה והתרבות ותלוייה בדינמיקה הקהילתית. התמונה המתקבלת היא של המדע כתהליך אבולוציוני פתוח ורב ערכי, שמתפתח כחלק מהתרבות והחברה האנושית ולא במנותק ממנה. 

בקורס נסקור כמה מהחשובות שבגישות אלה. בין השאר נעסוק בתפיסת הידע ההוליסטית של פייר דוהם (Duhem), במושגי "סגנון המחשבה" או "הפרדיגמה" של לודוויק פלק (Fleck) ותומס קון (Kuhn), בגישות החברתיות והפוסט מודרניות למדע שהופיעו בעיקר משנות הששים ואילך, וכן בתפיסות "רשתיות" של הידע, המושפעות גם מרעיונות ביולוגיים וגם מהתפתחויות בטכנולוגיית המידע, כמו מושג "היצירה העצמית" של הומברטו מטורנה ואדגר וארלה (Maturana & Varela).

חומר רקע באתר האינטרנט:  www.bendov.info

06596212
 פילוסופיה של המדעים החדשים
Philosophy of the new Sciences
ד"ר יואב בן דב
								ש' או ס'		יום	שעה
								ס		ד       12-14

הסמינר יעסוק בהיבטים רעיוניים ופילוסופיים הקשורים בהופעתם של "המדעים החדשים" במהלך המאה העשרים: תורת הקוונטים, חקר הכאוס, הגיאומטריה הפרקטלית והתיאוריות של מערכות מורכבות וסדר מתהווה. בהצגת התורות האלה, ננסה למקד את האופן שבו התפיסות העולות מהן חורגות ממסגרת ההשקפה המכניסטית, שהיוותה את הציר הרעיוני של המדע המערבי "הקלאסי" של המאות הקודמות. נקודת המשען הפילוסופית של הדיון תהיה המעבר ממושג המציאות האובייקטיבית, המוגדר מתוך נקודת מבט פיקטיבית של צופה חיצוני למערכת, לתפיסה של "מציאות תלויית משתמש", המוגדרת ביחס לייצוגים הפנימיים ואפשרויות הפעולה של הסובייקט האנושי (הצופה, המשתמש, השחקן). את המעבר הזה נמקם בהקשר התהליכים החברתיים והתרבותיים שהתרחשו במקביל לעלייתם של המדעים החדשים, כמו לדוגמה התפתחותן של תפיסות ביקורתיות ופוסט מודרניות, המעבר מטכנולוגיית חומר לטכנולוגיית מידע, עלייתן המחודשת של תפיסות מסורתיות ולא-מערביות, ועיסוק בשאלות של מיגדר וזהות.

חומר רקע באתר האינטרנט: www.bendov.info

06596213
דקונסטרוקציה: שאלות מוסריות, משמעויות פוליטי ות
Deconstuction:, Moral Questions, Political Meanings 
פרופ' עדי אופיר
								ש' או ס'	    יום	שעה 
        								ס'	   ד'     10-14

הסמינר יציג את הדקונסטרוקציה כשיטת התפלספות (אבל לא שיטה פילוסופית) שאפשר להפעילה בכל תחום מחשבה ויש לה השלכות אופייניות בכל תחום שבו היא מופעלת. אחת מן ההשלכות האלה שעליהן נעמוד בהרחבה היא עצם העניין בשאלות מוסריות שהדקונסטרוקציה מעוררת. נתמקד בקבוצה קטנה של טקסטים מאת ז'ק דרידה המהווים דוגמאות מופת לקריאה מפרקת, להישגיה, לאפשרויותיה ולמגבלותיה. נעמוד בקצרה על תפיסת השפה, הסימן והטקסט  המנחה את הדקונסרטרוקציה ונרחיב  את הדיון בכמה שאלות מוסריות ובמשמעויות הפוליטיות של הדיון הדקונסטרוקטיבי בשאלות אלה: צדק, סמכות והלגיטימציה שלה, היחס לאחר, נתינה וסליחה. 

הערה: הסמינר פתוח גם לתלמידי תואר ראשון, באישור המרצה

06596215
ארגונים הומניטריים: מוסר ופוליטיקה
The Ethics and Politics of Humanitarian Organizations
פרופ' עדי אופיר
							ש' או ס'	    יום	שעה
ס'   	   ב'        10-12

הסמינר יבחן ממדים אידיאולוגיים, מוסריים ופוליטיים של הפעילות ההומניטרית הבינלאומית בזמננו. נחקור את מקומו של ההומניטריזם – הארגונים והאידיאולוגיה – במכלול יחסי הגומלין בין הגורמים העיקריים המעורבים בניהול אסונות המוניים: המדינה, החברה האזרחית, השוק הגלובלי והמוסדות הפוליטיים הבינלאומיים שלו, ואמצעי התקשורת. תשומת לב מיוחדת תוקדש לשלושה נושאים: תפקידו של ההומניטריזם בכרסום הריבונות במדינות "החלשות" ובהצדקת ההגמוניה הגלובלית של המדינות "החזקות"; מעמדו של ההומניטריזם כזירה לפיתוח ויישֹוּם של "טכלנולוגיות מוסריות" חדשות וכמקום מובהק של פעולה מוסרית; הפעילות ההומניטרית כצורה של ניהול חיים באזורי אסון, במחנות פליטים, ובקרב חברות "מתפתחות". הדיון יישען על מבחר מגוון של מקורות: עיתונות, קולנוע דוקומנטרי, טלוויזיה, דו"חות של  ארגונים בינלאומיים ומחקרים בתחומי התיאוריה החברתית,  המחשבה הפוליטית, חקר היחסים הבינלאומיים והאתיקה.		

הערה: הסמינר פתוח גם לתלמידי תואר ראשון, באישור המרצה

סילבוס: השאלה שסביבה יתנהל השיעור היא מהו מוסר? איזה סוג יש יכול להיות 'מוסרי' ומה הופך משהו או מישהו - אדם, פעולה, כוונה, היגד או רגש – ל'מוסריים'. הדיון יתנהל על בסיס קריאת מבחר פרקים מתוך כמה טקסטים מרכזיים בהיסטוריה של האתיקה: 
אפלטון – פוליטיאה 
אריסטו – אתיקה ניקומכית
יום – עקרוני המוסר
קאנט – הנחות יסוד למטאפיסיקה של המידות
מיל – התועלתנות
	G. E. Moore, Ethics        
ניטשה – לגניאלוגיה של המוסר

06596143
כאוס והכרחיות
Chaos and Necessity
ד"ר יצחק בן-ישראל
								ש' או ס'	    יום	שעה
ס'   	   א'	16-20
					
הרעיון המרכזי: ההכרחיות כביטוי לסדר הנוצר מתוך הכאוס ע"י סינון.
העולם הנצפה על ידנו הוא עולם שיש בו ללא ספק דרגה גבוהה מאד של סדירות. מנין נוצר הסדר? בעיה עתיקת יומין זו היוותה כר נרחב לתורות תיאולוגיות, פילוסופיות ומדעיות. התיזה המרכזית שלי בקורס זה תהיה כי סדר יכול להיווצר גם מן המקרי, בתנאי שמתקיים מנגנון "סינון" שאינו מעביר את כל מה שנקלט בו. הרעיון של סדר הנוצר באופן מקרי נמצא בבסיסה של תורת ההתפתחות של דרווין. זה גם הרעיון העומד בבסיס תורת ההכרה של קאנט, הפילוסופיה של המדע מבית מדרשו של פופר ופילוסופיית השפה של וויטגנשטיין המאוחר. הסמינר יעסוק אפוא בארבעתם: אבולוציה דרווניסטית, קאנט, פופר וויטגנשטיין.
הקורס יעסוק תחילה במושגים בסיסים של הכרח ומקריות, כולל לוגיקה מודאלית, וגישותיהם השונות של פרגה, קריפקה וויטגנשטיין לשמות. חלקו השני יעסוק בתורת ההכרה של קאנט כפי שהיא מתבטאת, בעיקר, בביקורת התבונה הטהורה. תוצג פרשנות המאחדת את גישותיהם (המטה-מדעיות, מטה-פילוסופיות ומטה-לשוניות) של דרווין, קאנט, פופר וויטגנשטיין המאוחר (מחקרים פילוסופיים).
הדוגמאות יובאו בעיקר מן הפיסיקה (כאוס, קוונטים ותרמודינמיקה), הביולוגיה (הגנום) האתיקה והשפה. 

06596001
פילוסופיה של  המתמטיקה
Philosophy of mathematics
ד"ר ליאו קורי
							ש' או ס'	    יום	 שעה
      							ש'	  יום   ב	  שעה  14-16
 								  יום   ג	  שעה  10-12
	
הקורס עוסק בבעיות הפילוסופיות היסודיות שעניינן בידע המתמטי: מה טיבו של הידע הזה? איך הוא מן האפשר? מה שונה ומה משותף לידע המתמטי ולידע המדעי בכלל? מה בינו לבין סוגי ידע אחרים? האם הידע המתמטי הוא ידע וודאי, ואם כן, מה המקור לוודאות זו? מהו נושא המחקר המתמטי ומהו מושא הידע הזה?
במהלך הקורס נסקור מספר גישות מסורתיות המנסות להתמודד עם בעיות אלו, וננתח את היתרונות והחסרונות של כל אחת מן הגישות הללו.
הקורס סוקר שאלות המתמקדות בעיקר בשני תחומי ידע מתמטי מרכזיים: הגיאומטריה והאריתמטקיה. הקורס אינו מניח ידע מוקדם במתמטיקה או בפילוסופיה, והמושגים הנדרשים ילמדו לפי הצורך במהלך הקורס עצמו.

06596223
מלאכים: ממבע תרבותי לבעיה פילוסופית
Angels:  From Cultural Expression to Philosophical Problem
ד"ר יוסף שורץ
 							ש' או ס'	  יום       שעה
							ס'      	   א'          10-14
	
המהויות המיישבות את המרחב שבין העולם הנושב של התרבות האנושית לבין המרחבים האינסופיים של האלוהות מלוות את המחשבה האנושית מראשיתה, מגיעות לכלל מבע מגובש במיתולוגיות השונות ונותרות באופנים שונים עד למודרנה. בתוך כך מציבים הדמונים, המלאכים והשדים שאלה פילוסופית, דתית ומדעית ההולכת ומתחדדת בתקופה ההלניסטית ובמעבר לימי הביניים תוך שהיא מייצגת אופנים שונים של דיבור על שלימות. במהלך הסמינר ייבחנו טקסטים שונים מן התקופה הלניסטית המאוחרת, המתאפיינת בעיקרה בפולמוס ער שלצדו אימוץ מוגבל של מושגים הלקוחים מהתרבות הפגנית אל תוך המחשבה המונותיאיסטית, ועד לסיסטמטיזציה הסכולסטית המשלבת את המלאך בחינת שכל נפרד בתוך היררכיה קוסמית כוללת. 

06191308
מושגי יסוד בפילוסופיה יוונית
Basic concepts in Greek philosophy
ד"ר אורנה הררי
							ש' או ס'	          יום	שעה
							ש'		ג'          12-14								ש'		ה'         12-14	

סקירה של התפתחות הפילוסופיה היוונית מהפילוספים  הפר-סוקרטיים המאוחרים עד לאריסטו. נתמקד בשתי שאלות פילוסופיות מרכזיות. שאלת היחס בין השלם לחלקיו ושאלת היחס בין הפרטי והכלל.

08313168
מוזיקה בראי תקופתה- סוגיות נבחרות
ד"ר דורית טנאי								
ש' או ס'	    יום	שעה
								ס'	     ד'	14-18

הסמינר יעסוק בנקודת המפגש בין מוסיקה לעמדות יסוד ועקרונות מובילים בדיסציפלינות אחרות הן בתחום המדעים המדויקים והן בתחום הפילוסופיה והתיאולוגיה. סגנונות וסוגות מוסיקליות נבחרות יבחנו הן מבחינת משמעותם ביצוגי תרבות והן כבסיס להבנת התפתחות שפת המוסיקה, כלי הביטוי שלה וגיבוש יעדיה האסתטיים.

06595306
מוצא החיים – אספקטים מדעיים, היסטוריים ופילוסופיים
Origins of life: Science, History and Philosophy
ד"ר איריס פריי
								ש' או ס'		יום	שעה
								ש'		ב'      14-16

חלקו הראשון של הקורס יוקדש לדיון בהיסטוריה של הרעיונות על מוצא החיים במספר צמתים היסטוריים מרכזיים, החל ביוון העתיקה וכלה בתחילת המאה ה-20. חלקו השני ידון בתיאוריות המדעיות המוצעות היום בתחום, בקשיים המונעים בינתיים פתרון של הבעיה, ובכיווני המחקר העתידיים. בנוסף לכך, יועלה הויכוח עם הגישה הבריאתנית ושאלת קיומם של חיים ביקום בהקשר של הדיון בהשקפת העולם האבולוציונית.