המכון הישראלי לפואטיקה וסמיוטיקה ע"ש פורטר

מטרות המכון
א.	לקדם ולארגן את המחקר בישראל בתחומי הפואטיקה (תורת הספרות) והסמיוטיקה (מדע המשמעויות במערכות סימנים - בלשון, בחברה ובתרבות); וכן לפתח שיתוף פעולה בין המחקר בישראל לבין המדע הבין-לאומי.
ב.	לעודד מחקרים ספציפיים וליזום מפעלים סינופטיים בתחומים אלה, תוך הדגשת המאמצים לפיתוחן של מתודות שיטתיות וכוללות, לסינתיזה של הידע, להבלטת הפרספקטיבות הבין-דיסציפלינאריות בשאלות המשמעות והתקשורת במדעי הלשון והרוח.
ג.	להפנות שימת לב מיוחדת למדע השימושי, כגון להכנת ספרי לימוד שיטתיים וספרי עזר לבתי ספר ואוניברסיטאות.

תחומי פעילות המכון
א.	תכנון וארגון של פרוייקטים של מחקר ושל ישום.
ב.	מתן אפשרות לחוקרים לעסוק תקופה מסויימת במחקר בתחומי התמחותם או בפרוייקטים שהמכון יוזם.
ג.	הפעלת צוות טכני לשם העמדת כלי עזר (כגון ביבליוגראפיה וסקר כתבי עת).
ד.	סיוע למחקרים שבתחומי עניינו של המכון.
ה.	פרסום מחקרים ועבודות יישום בעברית ובלועזית.
ו.	יצירת שיתוף-פעולה בין-לאומי, בכנסים, בפרוייקטים משותפים ובחילופי חוקרים.
ז.	יצירת מסגרת לימודים לתלמידי התואר השני והשלישי בתחומים השונים של הסמיוטיקה והפואטיקה, בשיתוף עם החוג לתורת הספרות הכללית.

המכון מוציא את הפרסומים הבאים
א.	רבעון בין-לאומי לתורת הספרות ולתורת התקשורת בשפה האנגלית בשם: 
	Poetics Today. העורך הוא מאיר שטרנברג, עורך שותף: בריאן מקהייל. לכתב העת מערכת בין-לאומית ומכרך 9 הוא יוצא בשיתוף עם הוצאת Duke University Press בארה"ב.
ב.	סדרת ספרים בעברית בשם "ספרות, משמעות, תרבות", בהוצאת הקיבוץ המאוחד, בעריכת פרופ' זיוה בן-פורת.
ג.	סדרת מחקרי-ביניים ופרסומים מוקדמים באנגלית ובעברית, בשם "מחקרי מכון פורטר".   

כנסים של המכון
המכון מקיים סדרת כנסים מדעיים בשם "סינופסיס" - כנסים בין-לאומיים על נושאים מרכזיים בפואטיקה.

המכון מקיים חדר מחקר ועיון לתלמידי התואר השני והשלישי, ולחוקרים (גילמן, חדר 454).

חוג עיוני
המכון מקיים חוג עיוני לבעיות של פואטיקה, לשון וסמיוטיקה. בחוג משתתפים תלמידים מצטיינים לתארים מתקדמים, המתקבלים, על בסיס תחרותי, לפורום עמיתי המחקר.

ראש המכון	-	פרופ' זיוה בן-פורת
מרכזת המכון	-	שרון הימלפרב

מזכירות המכון :	בניין גילמן, חדר 486, טל': 6409420, פקס 6408980
email: Porter1@post.tau.ac.il

המכון לארכיאולוגיה ע"ש סוניה ומרקו נדלר

המכון לארכיאולוגיה מרכז את המחקר הארכיאולוגי בפקולטה למדעי הרוח. צוות המכון כולל  חוקרים, טכנאים, אנשי מנהלה וסטודנטים בשלבי לימוד מתקדמים.

במכון נכללים: ספריה ארכיאולוגית, הוצאה לאור, סטודיו לצילום, מעבדת רפאות לממצאים, מדור מדידות ושרטוט, מדור גרפיקה וציור, מעבדה כימית ופטרוגרפית, מעבדה אוסטאולוגית, מעבדה לפלאובוטניקה, ספרית שיקופיות, ארכיון מפות, חדר אוספים, אולם תצוגות וכן מחסני ממצאים וציוד חפירה. מעבדות המכון משרתות גם מחקרי חוץ.

פעילות המכון
המכון מקיים חפירות רב שנתיות באתרים הבאים: אפולוניה, בית שמש, תל הדר במסגרת ארץ גשור, יבנה-ים, יפו, מגידו, תל מלחתה, נחל זהורה,  ונחל חדרה.
בנוסף, מעבדים חוקרים במכון חומר מחפירות ישנות: אפק, באר-שבע, תל-גריסה, יזרעאל, כברי,  לכיש, חורבת  עוזה, תל  עירני.

פרסומים מדעיים
ההוצאה לאור בארכיאולוגיה ע"ש אמרי וקלייר יאס עוסקת בשלושה סוגים של פרסומים:
1.	עתון מדעי באנגלית, בשם "Tel Aviv" יוצא לאור משנת 1974, בו מתפרסמים דו"חות חפירה ומחקרים של אנשי המכון ושל חוקרים אחרים מן הארץ ומן העולם.
2.	סדרת מונוגרפיות בשפה האנגלית פרי מחקרם של אנשי המכון, בעיקר דוח"ות על תוצאות חפירות וסקרים.
3.	פרסומים מזדמנים.

ראש המכון:	-	פרופ' ישראל פינקלשטיין
רכזת ניהולית: 	-	שרה לב-שחר

פגישות מדעיות
א.	יום עיון בשיתוף עם המרכז לחקר א"י וישובה והחברה לחקירת א"י ועתיקותיה מתקיים מדי שנה (משנת 1976) ביום השנה לפטירתו של פרופ' יוחנן אהרוני, מייסד המכון.  
ב.	פגישות מדעיות דו שבועיות בהשתתפות מורי החוג, חוקרי המכון וסטודנטים מתקדמים.
ג.	המכון מארח חוקרים זרים בעלי שם להרצאות וסמינריונים.

תערוכות
בגלרית המכון (בניין גילמן, קומה ב') מוצגים ממצאים מחפירות המכון.

מזכירות המכון: בניין גילמן, חדר 225, טל': 6409417
קבלת קהל: ימים א'-ה'

המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן

חשיבה מסדר שני על המדעים המדויקים, מדעי הטבע, מדעי האדם והעשייה האמנותית נמצאת במרכז ההוראה והמחקר של עמיתי המכון. הידע המדעי נחקר ונלמד כאן בהקשריו התרבותיים הרחבים ובזיקה לדת, לפוליטיקה, למוסר ולאמנות. היסטוריה ואנתרופולוגיה של הידע המדעי מהעת העתיקה ועד ימינו, פילוסופיה וסוציולוגיה של מדעי החיים, היסטוריה ופילוסופיה של המתמטיקה, היסטוריה אינטלקטואלית של תרבות המערב הם מן הנושאים הנלמדים. לצידם, בעיות בהיסטוריה של מדעי החברה, תיאוריות של ביקורת תרבות, פרקים בתולדות הפסיכולוגיה, גם הם ממושאי הההוראה והמחקר במכון. 

בשנים האחרונות אנו עוסקים בטיפוח חקר המדע, הטכנולוגיה והתעשייה בישראל. הנסיבות הרב-תרבותיות בהן צומח כאן מדע מצטיינות בייחודיות ויכולות להיות מעין מעבדה להבנת ההקשרים הפוליטיים, החברתיים, הכלכליים, הדתיים והלשוניים בהם צומחים מדע וטכנולוגיה בכלל.

המכון נמצא בשיח מתמיד עם חוגים מכל הפקולטות. תלמידים מכל רחבי הקמפוס משתתפים בקורסים של המכון ומורי המכון מלמדים בפקולטות אחרות.
שיתוף פעולה עם מכון ון ליר בירושלים ומרכז אדלשטיין להיסטוריה ולפילוסופיה של המדע, הטכנולוגיה והרפואה באוניברסיטה העברית מניב מדי שנה את "קולוקוויום בר-הלל", סדרת הרצאות, הנערכת במהלך השנה האקדמית (אוקטובר-יוני), הניתנות על ידי מובילי החוקרים בתחום, מרביתם מוזמנים מחו"ל. כל הרצאה מלווה בתגובה ודיון בהשתתפות הקהל.

כמו כן מתקיימת "הסדנה הבינלאומית השנתית" המתמקדת בנושא מוביל וחדשני. הסדנה נערכת מדי שנה במאי ומתקיימת במשך ארבעה ימים באוניברסיטת תל-אביב ובמכון ון ליר בירושלים. מאמרים נבחרים רואים אור בכרך מיוחד של כתב העת Science in Context (SiC).
שיתוף פעולה נוסף בין המוסדות העוסקים בתחום, בארץ בא לידי ביטוי ביסוד האגודה הישראלית להיסטוריה ולפילוסופיה של המדע ובקיום כנס שנתי המזמן מפגש של כל העוסקים בתחום בארץ, מורים ותלמידים.

כתב העת האקדמי הבינלאומי Science in Context (SiC) נערך במכון על ידי ד"ר ליאו קורי בשיתוף עם ה- University of Mannheim, Max-Planck-Institute מוקדש למחקר ולימוד המדעים מנקודת ראות  היסטורית וסוציולוגית תוך הדגשת ההקשר הרחב של התפתחות הרעיונות והמוסדות המדעיים. SiC  נחשב בין כתבי העת המובילים בתחומו, והוא יוצא לאור באמצעות Cambridge University Press.

למכון קשורות הקתדרות: "היסטוריה ופילוסופיה של המדע ע"ש יוסף וסיל מייזר"; "היסטוריה ופילוסופיה של המדעים ע"ש ברטרם וברברה כהן"; "פרופסורים אורחים בהיסטוריה ופילוסופיה של המדע ע"ש סילברמן"; פירות הקתדראות, ממנים מלגות לתלמידים, עזרה בתרגום ועבודה אקדמית, והרצאות אורחים ומפגשים עם בכירי המדענים בעולם בתחום עיסוקיו של המכון.
תלמידי התואר השני והשלישי של המכון חברים בביה"ס להיסטוריה, לפילוסופיה, למדעי התרבות או למדעי היהדות בהתאם לתחום התמחותם.  

מנהלת המכון:	פרופסור רבקה פלדחי
מזכירת המכון:	נעמי דיאמנט

מזכירת תלמידים: רונית יונה
		בנין גילמן 380א; טל': 6405622 פקס: 6409469

יועץ תלמידים: ע"פ תאום במשרד המכון 

מזכירות המכון: בנין גילמן 383; טל' 6409198, פקס: 6409463.
E-mail: naomid@post.tau.ac.il
Internet page: http:/www.tau.ac.il/humanities/cohn

המכון להיסטוריה גרמנית
במסגרת בית הספר להיסטוריה

המכון להיסטוריה גרמנית פועל להעמקת הידע ולפיתוח המחקר בתחומים הנוגעים להיסטוריה הגרמנית ובכלל זה לימודי גרמניה.

1.	הוראה ופעילות שוטפת
עיקר פעילותו של המכון בתחום זה הוא בהכשרתם של תלמידים לתארים מתקדמים. המכון מאפשר גם לתלמידים המעוניינים להתמחות בהיסטוריה של גרמניה ובתרבותה על היבטיה השונים ללמוד בהקבץ לימודי גרמניה במסגרת הלימודים לתואר הראשון. לתלמידי התואר השני והשלישי מסייע המכון בדרכים שונות בעבודות המחקר שלהם ופועל כדי להכשירם כחוקרים עצמאיים בתחום.
הקבץ לימודי גרמניה ומרכז אירופה - החל משנת הלימודים תשנ"ז מקיים המכון, בשיתוף פעולה עם חוגים שונים בפקולטה למדעי הרוח וגם מחוצה לה, הקבץ לימודים בב.א. הכללי ללימודי גרמניה ומרכז אירופה.
תכנית הלימודים בהקבץ מיועדת להקנות לתלמידים ידע בהיסטוריה ובתרבות גרמנית ומרכז-אירופית מתוך גישה בין-תחומית. מטרת התכנית היא לפרוש את מורכבותה של תרבות זו על תחומיה השונים: היסטוריה, פילוסופיה, ספרות ומדעי החברה (ראה פירוט הקורסים ב"חוברת תכניות בין-תחומיות" של תכנית הלימודים הכלליים). 
כדי לפתח ולקדם את המיומנות של קריאת ספרות מחקרית בגרמנית ניתן מטעם המכון הקורס "גרמנית להיסטוריונים" המיועד לתלמידי ההקבץ וכן לתלמידים לתארים מתקדמים (ראה "בית-ספר להיסטוריה").

2. 	מחקר
	המכון מעודד את עבודת המחקר של סגל הפקולטה העוסק בחקר ההיסטוריה הגרמנית ותרבותה. תשומת לב מיוחדת מוקדשת לתלמידי מחקר בתחום ההיסטוריה הגרמנית. במקרים מסוימים מסייע המכון לחוקרים צעירים לשהות בגרמניה לצורך עבודתם המחקרית, וכן מאפשר המכון לתלמידים ולחוקרים מחו"ל  להשתלם במסגרתו.

3. 	כנסים, ימי עיון והרצאות אורח
	מדי שנה מארגן המכון כנסים בינלאומיים ואירועים אחרים עם חוקרים בתחום ההיסטוריה הגרמנית ולימודי גרמניה במטרה לעודד את השיח המדעי ולפתח תחומי מחקר חדשים.
	
4. 	ספריה
	ספרית וינר, המסופחת לספריה המרכזית, עומדת לרשות חוקרי המכון ותלמידיו ומספקת לצורך מחקריהם חומרים נדירים בתחום לימודי גרמניה במאה ה-20.

5. 	פרסומים
	המכון מפרסם מדי שנה שנתון מדעי, Tel Aviver Jahrbuch f�r deutsche Geschichte, בעריכת ראש המכון. לשנתון מערכת מדעית שבה חברים חוקרים בכירים מהארץ ומהעולם. המאמרים בשנתון מתפרסמים בגרמנית ובאנגלית.
נושאי השנתון:

2002 	Ethnizitהt, Moderne und Enttraditionalisierung
2003 	Medien – Politik – Geschichte

כמו כן מפרסם המכון סדרת מחקרים מדעית בשפה הגרמנית 
Schriftenreihe des Instituts f�r deutsche Geschichte
בסדרה זו מתפרסמים מחקרים בתחום ההיסטוריה הגרמנית ותרבותה. 
פרסומים בהכנה: 

Na’ama Sheffi: Der Ring der Mythen. Die Wagner-Rezeption in Israel 
Chaim Goren: “Zieht aus und erforscht das Land”. Die deutsche Palהstina-Forschung im 19. Jahrhundert

החל מ- 2002 נוספה לפרסומי המכון סדרת   , “Conferences“בה יילקטו ההרצאות והדיונים מכינוסי המכון. הספר הראשון בסדרה זו:
  Moshe Zuckermann (Hg.): Zwischen Kultur und Politik. Juden in der DDR

6. 	פרויקט "אוסטריה-ישראל - יחסים פוליטיים ותרבותיים מאז 1945"
מחקר הנערך בשיתוף עם מרכז קבנר להיסטוריה גרמנית, האוניברסיטה העברית; והמכון להיסטוריה בת זמננו, אוניברסיטת ליאופולד-פרנצנס, אינסברוק, אוסטריה. שלב א' של המחקר נערך בין פברואר 1997 לאוקטובר 1998 ועסק במיפוי החומר התיעודי הרלוונטי למחקר, בארכיונים, ספריות ועזבונות שונים ברחבי הארץ.  במסגרת שלב ב'  מתוכנן מחקר של כמה נושאים מרכזיים, העולים מתוך המיפוי, ופירסומם.

7. 	מלגות
המכון מעניק מלגות במסלולים שונים, ומסייע לסטודנטים בקבלת מלגות במסגרת שיתוף הפעולה של המכון עם אוניברסיטאות בגרמניה. בין היתר, מוענקות מדי שנה מלגה אחת או שתיים מטעם אוניברסיטת מינכן (מכספי עיריית מינכן ואוניברסיטת מינכן). כמו-כן ממונה המכון על הענקת מלגת נויברגר.
כשרות לתלמידים מתפרסמת באתר המכון טבלה המרכזת מידע בסיסי אודות 
 - מלגות לימודים או מחקר בגרמניה (בתחום מדעי הרוח)
- מלגות מחקר לתלמידים העוסקים בנושאים הקשורים לגרמניה.

ראש המכון 	-	ד"ר משה צוקרמן
מנהלת אדמיניסטרטיבית	 -	גב' ליליאן גרנירר
עורכת הפרסומים 	-	גב' עדינה שטרן
יועץ להקבץ לימודי גרמניה 	-	מר דורון אברהם
מרכזת כנסים 	-	גב' מיכל בונדי

מזכירות המכון: בניין  גילמן, חדר 188, טל': 6409731
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 10:00-15:00
אתר באינטרנט:http://www.tau.ac.il/GermanHistory/

המכון להיסטוריה ותרבות של אמריקה הלטינית

המכון להיסטוריה ותרבות של אמריקה הלטינית נוסד ב- 1999 לאחר שנים של פעילות במסגרת היחידה ללימודי אמריקה הלטינית בביה"ס להיסטוריה. המכון מרכז את הפעילות המחקרית באוניברסיטת ת"א בכל הנוגע להיסטוריה ולתרבות של החברות הלטינו - אמריקניות.

מטרות המכון 
מחקר: המכון פועל לקידום המחקר האקדמי בסוגיות הקשורות להיסטוריה ולתרבות של אמריקה הלטינית. זאת באמצעות התקשרויות קצרות טווח וארוכות טווח עם חוקרים מאוניברסיטאות ומוסדות מחקר בארץ ובחו"ל. דגש מיוחד מושם על מחקר בינתחומי ועל טיפוח תלמידי מחקר. 
הרחבתו של אוסף הספרים, כתבי-העת, העיתונות והמיקרופילם של מקורות ראשוניים, החיוניים כדי לאפשר ניהול מחקרים והוראה של סמינרים מתקדמים. 
קיום כנסים: המכון מקיים כנסים בינלאומיים בהם מציגים חוקרים מהארץ ומחו"ל מדיסציפלינות שונות את מחקריהם בתחומי ההיסטוריה והתרבות של אמריקה הלטינית, תוך הפריה הדדית ואפשרות לעדכון שוטף בחזית המחקר האקדמי. 
קשר עם אוניברסיטאות בארץ ובחו"ל: המכון משתף פעולה עם אוניברסיטאות בארץ ובחו"ל בעריכת מחקרים ובקיום כנסים. כמו כן, מארח המכון בארץ חוקרים מהארץ ומחו"ל העוסקים בחקר ההיסטוריה והתרבות של אמריקה הלטינית.

פעילות המכון
המכון מפרסם כתב עת ללימודים לטינו-אמריקניים (E.I.A.L) וכן סידרת ספרים בעברית בנושאים איבריים ואיברו-אמריקניים ("איברו אמריקה").
המכון מעניק מלגות מחקר לתלמידים מצטיינים לתואר שני ולדוקטורנטים בנושאי אמריקה הלטינית וספרד המודרנית. חוקרי המכון ותלמידי המחקר בתחומי אמריקה הלטינית וספרד משתתפים בסמינר מחקר שנתי במסגרת ביה"ס להיסטוריה, בו נידונות סוגיות מתודולוגיות והיסטוריות וכן עבודתם המחקרית של התלמידים וסגל החוקרים. 
בכל שנה מקיים המכון כנס בינלאומי בהשתתפותם של חוקרים מאוניברסיטאות בישראל ומרחבי העולם בנושאי אמריקה הלטינית. כמו כן, במהלך שנת הלימודים מתקיימות הרצאות של חוקרים אורחים. 

ראש המכון - פרופ' רענן ריין
חברי הוועדה המדעית: פרופ' דן לאור, פרופ' עליזה ג'ינאו, פרופ' יוסף קוסטינר, ד"ר ליאו קורי, פרופ' אליעזר גוטווירט, פרופ' מירי אליאב-פלדון, ד"ר חררדו לייבנר.
עורך כתב העת L.A.I.E - פרופ' רענן ריין

מרכזת המכון: ליאור רבי 
מזכירות המכון: בניין ווב חדר 314 טל: 6405013 פקס: 6406229
email: institut@post.tau.ac.il
המכון לחקר האנטישמיות והגזענות בימינו
ע''ש  סטפן רוט

המכון לחקר האנטישמיות והגזענות בימינו ע''ש סטפן רוט נחנך באפריל 1998.
לפני כן פעל במסגרת הפקולטה למדעי הרוח "הפרוייקט לחקר האנטישמיות בימינו", אשר פיתח מאגר מידע יחיד מסוגו בעולם ופעילות מחקרית במשך כשש שנים. המאגר הוא חלק מרשת "אלף" הבינאוניברסיטאית באינטרנט. 
המכון, הממוקם בספרית וינר, שהיא הספריה העשירה בעולם במקורות הנוגעים לפעילותם של משטרים ותנועות בעלות אידיאולוגיות פשיסטיות, גזעניות ואנטישמיות, מרחיב את מאגר המידע, מפתח את המחקר ומחזק את הקשר עם אוניברסיטאות ומוסדות מחקר בארץ ובחו''ל.
המחקר במכון הוא אינטרדיסציפלינרי במהותו, כיוון שעליו לבחון את היחס שבין תופעות של אנטישמיות וגזענות לבין כלל השינויים החברתיים, הכלכליים והפוליטיים. נושאי המחקר העיקריים הם ביטויי האנטישמיות והגזענות והשימוש המדיני והחברתי שנעשה בהם מאז מלחמת העולם השנייה וזאת על רקע בחינת שורשיהן של תופעות האנטישמיות והגזענות לאורך ההיסטוריה. החוקרים בוחנים את ההיבטים  האוניברסליים והפרטיקולריים של היחס לזר ולשונה בחברות שונות, כולל החברה הישראלית והיהודית; ואת הזיקה שבין אנטישמיות לגזענות הן מבחינת המקורות התיאורטיים והן מבחינת השימוש המעשי ברעיונות אלה.

אחת לשנה, ערב יום השואה, מפרסם המכון ניתוח וסיכום השנה החולפת; ובסוף כל קיץ  מתפרסם – בשיתוף עם הליגה נגד השמצה והקונגרס היהודי העולמי, שנתון שנכתב ונערך ע''י חוקרי המכון וע''י חוקרים בארצות רבות, ובו מאמרים מדעיים, ביקורת ספרים, וניתוח מפורט של המגמות האחרונות באנטישמיות ובגזענות בעולם. את השנתון מפיצה ההוצאה לאור של אוניברסיטת נברסקה. הוא משמש כמסמך המרכזי המוגש מדי שנה לוועדה לזכויות האדם של האו''ם בנושאים אלה.
אחת לשנתיים מקיים המכון סמינר בינלאומי, שמשתתפים בו באופן קבוע חוקרים מ-30 ארצות, הכותבים לשנתון ואחרים, שכל אחד מהם מומחה בתחומו. הסמינר החמישי נערך בינואר 2000 בניו-יורק, ופתח אותו הפרופ' רוברט ליפטון. כמו כן עורך המכון כנסים וימי עיון, כמו כנס על תגובות העם היהודי לאנטישמיות – "המשכיות ותמורה בדפוסי התגובה היהודית לאנטישמיות", שנערך במרץ 2001 בספרית וינר. הסמינר הבא ייערך באוקטובר 2002 במכסיקו, ובדצמבר ייערך כאן כנס בינלאומי על הצוענים, גורלם ותרבותם.
אחת לשנה בא הסגל הדיפלומטי בארץ ליום עיון, להתעדכן בנעשה בארצותיהם.
למכון יש אתר באינטרנט: http://www.tau.ac.il/Anti-Semitism הכולל בין השאר את השנתונים של המכון, מאמרי מחקר ומידע על מאפיינים בולטים של האנטישמיות והגזענות בשנים האחרונות, ורשימה של עשרות חוקרים המקבלים באופן קבוע מידע מתוך הארכיון ומאגר המידע של המכון.

חוקרי המכון הם: פרופ' דינה פורת – ראש המכון, ד''ר רוני שטאובר – מרכז המכון, ד''ר רפאל ואגו, ד''ר גרסיאלה בן-דרור, גב' אסתר ובמן וגב' שרה רמבישבסקי. במכון עובדים כ- 18 מתנדבים.

כמו כן, מקיים המכון שיתוף פעולה עם חוקרים מהחוגים להיסטוריה של עם-ישראל והיסטוריה כללית בפקולטה למדעי הרוח, עם חוקרים מהפקולטה למשפטים ומהפקולטה למדעי החברה, ועם חוקרים מאוניברסיטאות ומכונים בחו''ל.

נקבעה הועדה המדעית למכון. חבריה הם:
פרופ' חגי ארליך, פרופ' ארנון גוטפלד, פרופ' דוד מנשרי, פרופ' אריה נדלר, פרופ' יוסף גורני, ופרופ' רוברט ויסטריך. יו''ר הוועדה היא פרופ' דינה פורת, כראש המכון.

למכון נקבעה גם ועדה מנהלית: היו''ר הוא דיקאן הפקולטה, פרופ' דן לאור ולצידו שלושה חברים מסגל האוניברסיטה, והם: פרופ' מירי אליאב-פלדון, פרופ' חגי הורוביץ, פרופ' נתן לרנר וארבעה נציגי התורמים.

מזכירות המכון: בניין וינר, טל': 6408383, 6408779
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 08:00-15:00
http://www.tau.ac.il/Anti-Semitism

המכון לחקר הציונות ע"ש חיים וייצמן
במסגרת ביה"ס למדעי היהדות

המכון לחקר הציונות ע"ש חיים וייצמן הוקם בשנת 1962 כאחד ממוסדות המחקר הראשונים באוניברסיטת תל-אביב. המכון פועל במסגרת הפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין, ובית-הספר למדעי היהדות ע"ש חיים רוזנברג. מטרות המכון בראשיתו היו לקדם את המחקר וההוראה של הרעיון הציוני, התנועה הציונית, העלייה וההתיישבות היהודית בארץ-ישראל, היחסים בין יהודים לערבים והזיקה בין מדינת ישראל לבין יהדות התפוצות. עם הזמן התרחבו תחומי העניין של המכון וכללו את ההיסטוריה, החברה והתרבות של מדינת ישראל.
למעלה משישים מונוגרפיות, אוספי מסמכים וקבצי הרצאות בכנסים הוכנו ופורסמו במסגרת המכון. ביניהם ה"פרוטוקולים של הועד-הפועל הציוני  1919-1929", בעריכת גדליה יוגב ויהושע פרוינדליך, כרך א (1975), כרך ב (1984); ה"כתבים לתולדות חיבת ציון ויישוב ארץ-ישראל", בעריכת שולמית לסקוב, בשבעה כרכים (1982-1993); "אגרות בר ברוכוב 1897-1913", בעריכת מתתיהו מינץ (1989); "תעודות מדיניות של הסוכנות היהודית", 1947-1945, כרך א – עורך יהושע פרוינדליך (1996), כרך ב – עורך ננה שגיא (1998); "מכתבי אחד העם בענייני ארץ-ישראל 1891-1926", בעריכת שולמית לסקוב (2000). 
								                                                                                            
פרסומי המכון	 
המכון לחקר הציונות מפרסם שני כתבי עת, בעברית ובאנגלית.

כתב העת בעברית – הכרך האחרון של "מאסף הציונות" התפרסם בשלהי 2001. 
החל משנת 2002 החלה סדרה חדשה של כתב העת, ששמה: ישראל, כתב עת לחקר הציונות ומדינת ישראל: היסטוריה, תרבות, חברה. כתב העת החדש מתפרסם פעמיים בשנה (באביב ובסתיו). קשת הנושאים וטווח השנים הורחבו, התווסף מדור של ביקורת ספרים ועוצבה מתכונת גרפית חדשה לכתב העת. החוברת הראשונה לשנת 2002 יצאה לאור והשניה נמצאת בעריכה. בשנת 2003 תפורסם חוברת נושא שתעסוק באישים וחוברת הכוללת מקבץ מאמרים על העורף במלחמת העצמאות.

כתב העת באנגלית – The Journal of Israeli History: Politics, Society, Culture.       כתב העת יוצא לאור מאז שנת 1980 (נקרא בעבר Studies in Zionism). הפקת כתב העת נעשית על-ידי הוצאת Frank Cass בלונדון. עורכי כתב העת – פרופ' אניטה שפירא ופרופ' דרק פנסלר (מאוניברסיטת טורונטו). 

משנת 2001 התחלנו סדרה חדשה, שבמסגרתה מופיעות שתי חוברות בשנה. 
חוברת שיצאה לאור בשנת תשס"ב  : כרך 20 מס' 1 (2001 )
חוברת בדפוס: Israeli Historical Revisionism: From Left to Right כרך 20, מס. 2+3 
 (2001)
חוברות בעריכה: Women and Gender in Zionism and Israel - עורכת אורחת, פרופ' חנה נוה, כרך 21, מס'  1-2 (2002).
	
בהכנה: חוברת שכוללת קבוצת מאמרים בנושא:
Israeli-Soviet Relations 1941-1953		
Jerusalem – United and Divided - עורך אורח, ד"ר מוטי גולני. 				
Mutual Reflections: Israel and Jewish America in Dialogue 
חוברת המבוססת על הכנס: After Eichman: Collective Memory and the Holocaust Since 1961  בעריכת פרופ' דיוויד סזרני
The Place of Russian and Soviet Images and Influences in Zionist and Israeli Culture and Society , בעריכת פרופ' יונתן פרנקל ופרופ' אניטה שפירא.

פרוייקטים מחקריים								
"בין הכרה להיכרות" -פרוייקט מחקר בראשותו של פרופ' יוסף גורני –– אינטלקטואלים יהודים יוצאי ברית-המועצות במעבר מרוסיה למדינת ישראל, המפגש שלהם עם הלאומיות היהודית והחברה הישראלית.
בתכנון פרוייקט מחקר על החיים האזרחיים בישראל בעת מלחמת העצמאות. 

פורום חוקרים 
פורום חוקרים צעירים בחסות המכון, בהשתתפות דוקטורנטים ופוסט דוקטורנטים מכל האוניברסיטאות בארץ. הפורום נפגש פעם בחודש לדיונים וסדנאות. מדי שנה מתקיים כנס בן יומיים  "האדם –נוף מולדתו" ביוזמת חברי הפורום. יושבת-ראש הפורום – פרופ' אניטה שפירא. מרכזת הפורום – אורית רוזין.

המכון לחקר הציונות יוזם כנסים אקדמיים וימי עיון המיועדים לחוקרים, לסטודנטים, למורים ולציבור הרחב. 

ימי עיון וכנסים מתוכננים לשנת תשס"ג
1.	16.12.2002 - יום עיון לזכרו של דוד סמילנסקי, המוקדש למשה שרת.
2.	7.1.2003-6 - כנס על נחום גולדמן, בשותפות עם אוניברסיטת ברנדייס, ועדת התביעות וקרן הזיכרון.
3. 	5.3.2003-3 - כנס על החברה הישראלית 2000-1977, בשותפות עם אוניברסיטת      
בר-אילן.
4.	13.5.2003-12- כנס על עיתון  "הארץ".
מידע שוטף על פעילויות המכון, תכני כתבי העת שהוא מפרסם, פרסומיו והכנסים הנערכים בו, ניתן למצוא באתר האינטרנט של המכון, שכתובתו: 
www.tau.ac.il/humanities/zionism
 
כתובת המכון: המכון לחקר הציונות ע"ש חיים וייצמן,
בניין קרטר, חדר 216, אוניברסיטת תל אביב, תל אביב 69978
טל': 6409680-03, פקס: 6409468-03

המכון לחקר רוסיה ומזרח אירופה ע"ש קמינגס
במסגרת בית-הספר להיסטוריה

פעילות מכון קמינגס לחקר רוסיה ומזרח אירופה באוניברסיטת תל-אביב מושתתת על ההכרה, שישנה חשיבות ממדרגה ראשונה, גם מבחינה אקדמית וגם מבחינת השירות לציבור, בהעמקת הידע בישראל על רוסיה הטרום-סובייטית, ברית-המועצות, מדינות חבר העמים ומזרח אירופה. מבחינה אקדמית המכון הוא מסגרת משלימה וחיונית לעבודת ההוראה בסוגיות אלה ומסגרת אוניברסיטאית לקליטתם של מסיימים ושל תלמידים לתארים מתקדמים המתמחים בנושא, וכן של עולים בעלי הכשרה אוניברסיטאית מתאימה. בתחום המחקר זכה המכון להכרה מצד מוסדות מחקר בעולם. מבחינה ציבורית תרומתו של המכון במחקר ובהפצת ידע על רוסיה עונה על הצורך הדחוף לעקוב ברמה גבוהה אחרי ההתפתחויות הקשורות במעצמה זו ובחבר המדינות העצמאיות, אשר ממשיכות להיות גורם מרכזי בחיי המזרח התיכון.

מטרות המכון
1.	ליזום ולבצע מחקרים בתחום מדיניות החוץ ומדיניות הפנים של רוסיה, ברית-המועצות, מדינות חבר העמים ומזרח אירופה, תוך כדי שימת דגש על הצדדים הרלבאנטיים ביותר של מדיניות זו כלפי המזרח התיכון בכלל ומדינת ישראל בפרט.
2.	לקיים מסגרת של איסוף תיעוד ומידע מסוגים שונים.
3.	לסייע לצורכי המחקר של מוסדות ממלכתיים וציבוריים.
4.	להכין כלים ומסגרות לפרסומים ברמה אקדמית בנושאי המחקר של המכון.
5.	לקיים קשרים עם מוסדות אקדמיים בחו"ל, העוסקים בחקר רוסיה הטרום-סובייטית, ברית-המועצות, מדינות חבר העמים ומזרח אירופה.
6.	עידוד מחקרם של תלמידי מחקר ושילובם במחקרי המכון.
7.	לערוך כנסים, הרצאות וימי עיון המוקדשים לבעיות מתחום פעולתו, בהשתתפות מלומדים מאוניברסיטאות שונות בארץ ובחו"ל. המכון מקיים  סמינריון הדן בנושאים קונטמפוראניים והיסטוריים. משתתפים בו חוקרי המכון, אורחים וכן תלמידים לתואר "מוסמך למדעי הרוח", אשר בחרו בחקר רוסיה הטרום-סובייטית, ברית המועצות ומזרח אירופה, רוסיה וחבר העמים לנושאי התמחותם.

פיתוחו של המכון וסדר העדיפויות בהגשמת מטרותיו (במחקר, בתיעוד, באיוש וכו') נקבעו על פי הפרמטרים הבאים.

דגש מירבי על נושאים הנוגעים למדינות חבר העמים בימינו: מדיניות החוץ, משטר וחברה, כלכלה, צבא וכו'.

העמקת הפעולות על-ידי הוספת המימד ההיסטורי לפי נושאים.

הרחבת הפעולות על-ידי עיבוד הנושאים מתחום ארצות מזרח אירופה.

פעילות:
המכון מפרסם סידרת ספרים היוצרת זירה לדור חדש של מחקר היסטורי המושתת על פתיחתם של ארכיונים ומקורות מידע אחרים ברוסיה ומדינות אחרות בחבר המדינות. הסידרה כוללת מונוגרפים מאת חברי המכון, צוות חוקריו, תוצרים של כנסים ודיונים בין מלומדים ישראליים וזרים – מהמערב ומהמדינות היורשות את ברית המועצות - ומבחר של תעודות ארכיוניות בעל עניין הן לציבור הרחב והן לקהילה האקדמית.

ראש המכון:		
פרופ' יעקב רואי

חוקרים בכירים:	חוקרים:	
ד"ר ולדימיר באבק	ד"ר בוריס מורוזוב	
פרופ' גבריאל גורודצקי	ד"ר ורה קפלן
ד"ר רפאל ואגו	מר אלון ויינר
ד"ר יגאל חלפין	גב' דינה רוז'נקו-מויאל
ד"ר בוריס ירושבסקי
ד"ר מתתיהו מייזל	
ד"ר שמעון נוה	
ד"ר נורית שלייפמן	

עמיתים חוקרים:	ד"ר פנחס אגמון
	ד"ר סופיה גורביץ'
	ד"ר משה גמר
	פרופ' סמיון גיטלין
	פרופ' ייבגני לייזרוביץ	

עורכת פרסומים:	גב' דינה לבנטר
	גב' בריל בלסקי

ספרנית:	גב' לודמילה וולודרסקי

מזכירת המכון:	גב' טלי נבו

מורים לרוסית:	ד"ר מרינה ניז'ניק

מזכירות המכון: בניין גילמן,  חדר 180,   טל': 6409608, פקס: 6409721
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 09:00-12:00
דואר אלקטרוני: crees@post.tau.ac.il
אתר באינטרנט:http://www.tau.ac.il/~russia 

המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן

המכון נוסד בשנת 1964 והפך למרכז בשנת 2002.

מטרות המרכז
1.	להכין ולרכז כלי מחקר בתחום תולדות עם ישראל בתפוצות ותרבותו, בכל הארצות ובכל הזמנים, תוך שימת דגש מיוחד על אירופה.
2.	ליזום ולעודד מחקרים ומפעלים מדעיים, לסייע בביצועם ולהוציאם לאור.

יחידות המרכז
ספריית מהלמן; ארכיון; מפעל 'איטליה יודאיקה'; היחידה לחקר תולדות היהודים בפולין; היחידה לחקר תולדות היהודים ברומניה; פרוייקט המחקר של יהדות טורקיה והבלקן; פרוייקט המחקר של יהדות קרפטו-רוסיה ומונקאץ'; כמו כן שותף המרכז בהוצאתו לאור של כתב העת 'עת-מול' בהוצאת יד יצחק בן- צבי .

הספרייה והארכיון
בספרייה ובמרכז נאספים מקורות בדפוס, בכתב-יד ובצילום הנוגעים לתחום עיסוקו. הספרייה ע"ש מהלמן שוכנת בבניין קרטר ומעניקה שירותי מחקר לחוקרים ולסטודנטים. היא כוללת כמאה אלף ספרים במדעי היהדות. ארכיון המרכז אוסף ומרכז חומר המתעד את תולדות העם היהודי בתפוצותיו. גנזי הארכיון כוללים אוספים של מוסדות וארגונים, ארכיונים פרטיים ועיזבונות, אוספים לפי ארצות התפוצה, קטלוגים של מוציאים לאור ועוד.

מחקרים ומפעלים מדעיים בתשס"ג
פרופ' מ' גיל	במלכות ישמעאל בתקופת הגאונים, כרך ה  	-	
פרופ' ג' כהן	כריסטוס, אנטי-כריסטוס והיהודים: תפיסת היהודי בחזון אחרית הימים הנוצרי	-	
פרופ' ג' כהן	קידוש השם וזיכרון: עיון מחודש בגזירות תתנ"ו 	-	
ד"ר ר' למדן	כתב יד של ספר תקון סופרים לר' יצחק צבאח 	-	
פרופ' מ' מינץ	האגרריזציה והטריטוריאליזציה של יהודי ברית המועצות בשנות ה-20	- 	
פרופ' י' ניני	יהודי תימן, חברת כי"ח והאחים קפורטי 	-	
פרופ' י' ניני	אהבת ישראל? סילוקם של עולי תימן ממושב תוחלת בידי אנשי חב"ד וייסודו של כפר חב"ד במקומו	-	
פרופ' י' ניני	אלמסוודה – פנקס בית הדין של קהילת יהודי צנעא במאה הי"ח, כרך ב'	-	
ד"ר ש' סלע	מהדורה ביקורתית של ספר יוסיפון בנוסחו הערבי 	-	
ד"ר ל' סמילוביצקי	יהודי ביילורוס,  1941-1953 	-	
ד"ר ב"צ עראקי-קלורמן	יהודי תימן, הנהגת הישוב והמוסדות המיישבים - מתימן אל המושבות והמושבים, 1907 -1939 	-	
פרופ' מ"ע פרידמן	 עיבוד ועריכה של כתב היד של ש"ד גויטיין לספרו "מסמכים מן הגניזה על הסחר היהודי בהודו" 	-	
פרופ' מ"ע פרידמן	נישואין וחיי משפחה לאור כתבי הגניזה שבקהיר 	-	
פרופ' מ"ע פרידמן 	שו"ת ר' אברהם בן הרמב"ם ובני  דורו 	-	
פרופ' י' רבא	התרומה והתמורה, ארץ ישראל ועם ישראל בעולמה הרוחני של רוסיה בימי הביניים	-	
פרופ' ר' ריין	ארגנטינה, ישראל והיהודים למן חלוקת ארץ ישראל ועד פרשת אייכמן
(בשיתוף עם המכון להיסטוריה ותרבות של אמריקה הלטינית)	-	
	כתבי עת:	
עורכת: ד"ר ר' כהן	מיכאל, טז, קובץ מאמרים מונוגרפיים לחקר היהודים באירופה בין שתי מלחמות העולם 	-	
עורך: פרופ' ב' פינקוס	שבות, 10 (26), קובץ מאמרים מוקדש ליהדות מזרח אירופה 	-	

מפעל 'איטליה יודאיקה'

פרופ' ש' סימונסון	היסטוריה תיעודית של היהודים באיטליה		-	
פרופ' ש' סימונסון	סיציליה	-	
פרופ' א' וירוניזי	 אורבינו 	-	
פרופ'  מ' לוצאטי	 טוסקנה (לוקה) 	-	
פרופ' צ' קולפימינה
ד"ר ס' ויואקווה	 קלבריה, אפוליה ובסיליקטה 	-	
פרופ' פ' פטרוני גריפי	 קמפניה 	-	
פרופ' ש' סימונסון 
פרופ' א' טואף 
פרופ' ו' קולורני	 לקסיקון היסטורי של הקהילות היהודיות באיטליה 	-	
פרופ' ש' סימונסון 
ומ'  קונסוני	 ביבליוגרפיה ממוינת לתולדות היהודים באיטליה 	-	

היחידה  לחקר תולדות היהודים בפולין

מהדיר: פרופ'  ד' אסף	נע ונד: זיכרונותיו של יחזקאל קוטיק,ב 	-	
מהדירים: פרופ'  ד' אסף
וד"ר א' נוברשטרן	פולין – זיכרונות ותמונות, מאת יחיאל ישעיה טרונק 	-	
ד"ר ע' מלצר	פולין בין שתי מלחמות העולם - יחסה לתנועה הציונית ומעורבותה בבעיית ארץ ישראל 	-	
ד"ר מ' נדב	מחקרים בתולדות יהודי פולין וליטא	-	
ד"ר ש' נצר	הפרלמנטריזם היהודי ברפובליקה הפולנית השנייה, 1918-1939	-	
ד"ר ש' נצר	רשת החינוך ציש"א (צענטראלע יידישע שול ארגאניזאציע) בפולין בין שתי המלחמות (1921-1939)	-	
	כתב עת:	
עורך ראשי: פרופ' ד' אנגל
עורך משנה: מר מ' זילבר	גלעד, יט, מאסף לתולדות יהדות פולין, עברית ואנגלית		-	

היחידה לחקר תולדות היהודים ברומניה

 ד"ר ל' רוטמן
 	פרוייקט תיעוד יהדות רומניה;
תולדות יהודי רומניה; 	-	
עורך: ד"ר פ' צ'רנובודיאנו	כרך א: מקדמת דנה ועד שנות העשרים של המאה ה- 19	-	
 ד"ר ראדו יואניד	כרך ד: יהודי רומניה בתקופת השואה	-	
 ד"ר ל' רוטמן	כרך ה: היהודים בתקופה הקומוניסטית	-	
ד"ר ז' אנצ'ל	מחנות העבודה בטרנסניסטריה, מונוגרפיה ותעודות (אנגלית)	-	
ד"ר ז' אנצ'ל	יומנו של וילהלם פילדרמן (בשיתוף עם יד ושם)	-	
 מר צ' הרטמן	ביבליוגרפיה לתולדות היהודים ברומניה	-	
ד"ר י' קופרמן	העלייה לישראל מרומניה הקומוניסטית (1949-1960)	-	
 ד"ר א' רוזן	תרומת היהודים להתפתחות התעשייה הרומנית  בין שתי מלחמות העולם	-	
 ד"ר ד' שערי	יהודי בוקובינה בין שתי מלחמות העולם	-	

פרוייקט המחקר של יהדות טורקיה והבלקן

פרופ'  מ' רוזן	קריסת העולם העותמאני וגורל היהודים בטורקיה ובארצות הבלקן, 1808-1945 (אנגלית) (בשיתוף עם הקתדרה לחקר יהדות שלוניקי ויוון)	-	
פרופ' מ' רוזן	תולדות קהילת איסטנבול ממותו של סולימאן המפואר         (1566) עד מלחמת העולם הראשונה 	-	
פרופ' מ' רוזן	פרוייקט תיעוד יהדות טורקיה והבלקן 	-	

פרוייקט המחקר של יהדות קרפטו-רוסיה ומונקאץ'

מר צ' הרטמן	פרוייקט תיעוד יהדות קרפטו-רוסיה	-	
  -      היסטוריה מקיפה של יהדות קרפטו-רוסיה 1848-1948	     פרופ' י' ילניק

צוות המרכז
ראש המרכז: פרופ' ג'רמי כהן 

הוועדה המדעית		המועצה הציבורית		
פרופ' ד' קארפי (יו"ר)	-	פרופ' ש' סימונסון (יו"ר)	-	
פרופ' א' אופנהיימר	-	עו"ד א' אדליסט	-	
פרופ' ע' ג'יניאו	-	פרופ' א' אופנהיימר	-	
פרופ' ש' סימונסון	-	מר א' גולדשטיין-גורן	-	
פרופ' ד' פורת	-	מר ס' גראייק	-	
פרופ' מ' רוזן	-	ד"ר ר' ואגו	-	
		מר א' חנוך	-	
		פרופ' ב' לואיס	-	
		מר ב' לנדסברג	-	
		פרופ' צ' מדין	-	
		פרופ' ד' פורת	-	
		מר ג' פרופר	-	
		פרופ' מ"ע פרידמן	-	
		ד"ר י' צור	-	
		פרופ' ד' קארפי	-	
		פרופ' מ' רוזן	-	
		אינג' א' רוסו	-	
		פרופ' י' שביט	-	
		פרופ' אברהם שפירא	-	
		פרופ' אניטה שפירא 
	-	
		חוקרי המכון:		
ד"ר ל' סמילוביצקי	-	פרופ' א' אופנהיימר	-	
ד"ר ב"צ עראקי-קלורמן	-	פרופ' ד' אנגל	-	
פרופ' ד' פורת	-	פרופ'  ד' אסף	-	
פרופ' ב' פינקוס	-	ד"ר מ' ארביב	-	
פרופ' מ"ע פרידמן	-	פרופ'  א' גוטווירט	-	
פרופ' מ' פריידנברג	-	פרופ' מ' גיל	-	
פרופ' ר' צדוק	-	פרופ' א' גרטנר	-	
פרופ' ד' קארפי	-	ד"ר ב' גרנצרסקה-קדרי	-	
פרופ' י' רבא	-	ד"ר ר' ואגו	-	
ד"ר א' רוזן	-	ד"ר מ' זילבר	-	
פרופ' מ' רוזן	-	פרופ' א' טואף	-	
ד"ר ל' רוטמן	-	פרופ' ג' כהן	-	
פרופ'  ר' רוקאווי	-	ד"ר ר' כהן	-	
ד"ר א' ריינר	-	ד"ר ס' לוין	-	
		ד"ר ר' למדן	-	
		פרופ' מ' מינץ	-	
		ד"ר ע' מלצר	-	
		פרופ' י' ניני	-	
		ד"ר ש' נצר	-	
		פרופ' ש' סימונסון	-	
		ד"ר ש' סלע

	-	
		עובדים מדעיים:		
עובדת מדעית	-	גב' ג' הדר	-	
עובד מדעי	-	מר צ' הרטמן	-	
עובד מדעי	-	מר א' ויטרבו	-	
עובד מדעי	-	מר ל' מיזן	-	
מנהל הארכיון	-	מר ג' פסצ'ניק	-	
מנהלת הספרייה	-	ד"ר א' קדמי	-	
עובדת מדעית	-	גב' מ' קונסוני	-	
עורכת באנגלית	-	גב' א' קראוס	-	
עובדת מדעית	-	גב' מ' קרסנר	-	
עורכת בעברית	-	גב' י' שרגל
	-	

		עובדי מנהלה:		
מזכירת המרכז	-	גב' א' עצטה	-	
תקציבנית	-	גב' א' רוזנטל	-	
מזכירה קלדנית 	-	גב' א' מזרחי	-	
קלדנית בשפות זרות	-	גב' ס' דניאל	-	

מזכירות המכון: בניין קרטר, חדר 318,  טל': 6409799, פקס: 6407287
קבלת קהל: ימים א'-ה'

 המרכז לחקר התקשורת של העם היהודי
ע"ש אנדריאה וצ'רלס ברונפמן

מטרת המרכז
המרכז לחקר התקשורת של העם היהודי ע"ש אנדראה וצ'רלס ברונפמן, הפועל במסגרת הפקולטות למדעי הרוח והחברה במשותף, משמש מסגרת גג למכון לחקר העתונות היהודית בעולם מיסודו של העיתונאי וחתן פרס ישראל לעיתונות שלום רוזנפלד, כתב העת "קשר", מרכז מידע ממוחשב ופעילויות אקדמיות וציבוריות שמטרתן חיזוק הקשרים בין התקשורת הישראלית ויהדות העולם. המרכז מקרב חוקרים, סטודנטים ואנשי תקשורת בישראל ובתפוצות באמצעות פעילות מחקרית, תיעודית, הוראתית וציבורית. 

מחקר
המרכז מעודד  מחקרים בתולדות העיתונות ואמצעי תקשורת אחרים (רדיו, טלוויזיה, תיאטרון, קולנוע, אינטרנט ועוד) הפועלים בהווה או שפעלו בעבר בקהילות יהודיות ברחבי העולם, תוך דגש על הדרך שבה אמצעי התקשורת הללו מבנים, משקפים מושפעים מ- ומשפיעים על תהליכים חברתיים, כלכליים ותרבותיים בעם היהודי ובישראל. המחקרים מתפרסמים בכתב העת של המרכז "קשר" היוצא לאור פעמיים בשנה, ובפרסומים נוספים. 

תיעוד
המרכז מבצע פעילות תיעוד ענפה שבמסגרתה נאסף מידע  ביבליוגרפי על אלפי עיתונים יהודיים שראו אור בשלוש מאות השנים האחרונות, כמו גם על עיתונאים יהודיים שפעלו בעיתונות היהודית והכללית ועל נושאים שונים הקשורים בתקשורת הישראלית. מרכז המידע עומד לרשותם של חוקרים, סטודנטים ואמצעי תקשורת בארץ ובעולם.

הוראה והכשרת מורים  
המרכז יוזם ומממן קורסים על התקשורת של העם היהודי הן במסגרת חוגים שונים באוניברסיטה והן במסגרת תכניות להכשרת מורים בבתי ספר תיכוניים ובחטיבות ביניים.

פעילויות נוספות
המרכז מקיים כנסים, ימי עיון, תערוכות וכדומה בתחומי פעילותו.
סגל המרכז
ראש המרכז 	-	פרופ' מיכאל קרן		
סגן ראש המרכז ועורך "קשר" 	-	ד"ר מרדכי נאור		 
מנהלת מרכז המידע	-	כרמן אוסי
מזכירת המרכז	-	אירנה קנטורוביץ'

מזכירות המרכז: בניין רוזנברג, חדר 101ד', טל': 6408665
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 09:00-12:00

המרכז ללימודים בינלאומיים ע"ש מוריס א. קוריאל

זירת מדיניות החוץ היא בעלת חשיבות חיונית לקיומה, שגשוגה והישרדותה של מדינת ישראל. נסיבות פוליטיות וכלכליות כאחד, חייבו את ישראל לקיים יחסים הדוקים ומיוחדים עם ארה"ב. הניסיון לחתור לקשר הדוק יותר עם הקהילה האירופית, שגם אליה יש לישראל זיקה תרבותית עמוקה חשוב לא פחות. למרות כן, לא זכה הדיון האקדמי והציבורי בארץ, בנוגע לסוגיות מדיניות החוץ, למלוא תשומת הלב לה הוא ראוי.

באוניברסיטת תל- אביב מלמדים וחוקרים נושאים הקשורים למערכת היחסים הבינלאומיים בחוג למדע המדינה, בחוג להיסטוריה כללית ובפקולטה למשפטים. המרכז ללימודים בינלאומיים ע"ש מוריס א. קוריאל, המשותף לפקולטות למדעי הרוח, מדעי החברה ומשפטים, נועד לשמש מסגרת שתרכז ותטפח את המחקר הבין- תחומי הנוגע בנושאים אלה.
המרכז ממקד את פעילותו בנושא האיחוד האירופאי. הוא משמש קורת גג ל"פורום אירופה" המפגיש אקדמאים וגורמים בכירים במערכת הכלכלית והפוליטית, בניסיון לסייע בגיבוש מדיניות ממלכתית בנושא זה. כמו כן הוא מכונן דיאלוגים בנושאים אלו עם מכונים דומים באירופה.

היעדים שהמרכז הציב לעצמו הינם בתחום המחקר, העיון, הפרסום, והפעילות בתחום היחסים הבינלאומיים ובעיות הפנים הנגזרות מהם. לשם קידום מטרות אלה החל המרכז לפעול, בין השאר בתחומים הבאים:
-	פיתוח וקידום המחקר וההוראה בתחום היחסים הבינלאומיים ויחסי החוץ
  של מדינת ישראל.
-	ארגון כנסים בינלאומיים, סמינרים והרצאות פומביות של חוקרים בולטים, 
ישראלים וזרים  כאחד, ומעצבי מדיניות.
-	ארגון סמינר פוסט - דוקטורנטים אשר יהווה מקום מפגש בין חוקרים
 ישראלים מחו"ל בנושאים נבחרים. ישתתפו בו אף צוערים ממשרד החוץ 
ואנשי מקצוע אחרים שלהם יש נגיעה לנושא הנבחר.
-	הזמנת חוקרים זרים וקובעי מדיניות לפרקי זמן שונים באמצעות הסדרי 
חילופין דו-צדדיים עם מכונים שונים ברחבי העולם. המרכז גם תומך במחקרים ייחודיים, הקשורים לתחום היחסים הבינלאומיים ויחסי החוץ של ישראל.
-	המרכז יפעל גם למימון פרסומים של מחקרים מונוגרפיים הקשורים לתחומי 
הפעילות של המרכז.

מזכירות המרכז: בניין נפתלי, חדר 417,  טל': 6407193, פקס: 6407198
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 10:00-13:00

מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים   JCSS

כללי
המרכז מיחס למונח 'אסטרטגיה' משמעות רחבה ביותר, כלומר, מכלול התהליכים הבאים לידי ביטוי, בזיהוי, בגיוס ובשימוש במשאבים במצבי שלום ומלחמה, במגמה לגבש ולחזק את הביטחון הלאומי והבינלאומי. 

מטרותיו של מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים הן שתיים: הראשונה – לבצע מחקר בסיסי העומד במבחן אמות המידה האקדמיות הגבוהות ביותר והעוסק בתחומי הביטחון הלאומי של ישראל, המזרח התיכון והמערכת הבינלאומית. השנייה – לתרום לדיון הציבורי ולעבודת הממשל בנושאים, שנמצאים – או אמורים להימצא – בראש סדר היום הביטחוני של ישראל.

קהל המטרה של המרכז כולל את הקהילייה האקדמית בישראל ובחו"ל, העוסקת בתחומי הביטחון, דרג מקבלי ההחלטות ומעצבי דעת הקהל בישראל והציבור המתעניין באשר הוא.

דרכי פעולה
מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים פועל בדרכים הבאות:
-	ייזום מחקרים והוצאה לאור של ממצאיהם.
-	ביצוע מחקרים שהוזמנו על ידי ארגונים, זרועות ממשל ומוסדות שונים ופרסום ממצאיהם.
-	ארגון מפגשים, ימי עיון וכנסים בינלאומיים. 

בדרכים אלה תורם המרכז לקידום הפלורליזם בחשיבה הישראלית בנושאים אסטרטגיים. ממצאי המחקרים עומדים לרשות כל הגורמים הממלכתיים הנוגעים בדבר, מופצים בקרב הקהילה האקדמית בארץ ובחוץ-לארץ ומובאים לידיעת הציבור הרחב.

המרכז אינו מקיים מסגרת הוראה לקבלת תואר אקדמי כלשהו.

מחקרים
הפרסומים היוצאים לאור על-ידי המרכז כוללים: ספרים, מזכרים, עדכן אסטרטגי – רבעון, הרואה אור בעברית ובאנגלית וכן מזכר שבועי – Tel Aviv Notes.

ספרים 
-      הערכה זהירה, אהרון יריב
-	Compromising Palestine  - פרופ' אהרון קליימן
-	War in a Changing World- פרופ' זאב מעוז
-	עימות מבית: התמודדות מצרים וירדן עם האסלאם הקיצוני - נחמן טל
-	ביטחון בצל איום - דעת הקהל בישראל בנושאי מלחמה ושלום - פרופ' אשר אריאן
-	Nuclear Weapons and Arms Control in the Middle East- פרופ' שי פלדמן
-	John F. Kennedy and the Politics of Arms Sales to Israel - פרופ' אברהם בן-צבי

מזכרים
-	מזכר מס' 58, אפריל 2001, דוד קליין – התגוננות העורף: בחינת ההשקעה הלאומית
-	מזכר מס' 59, יוני 2001,   
Emily Landau, Egypt and Israel in ACRS: Bilateral Concerns in a Regional 
Arms Control Process.
-	מזכר מס' 60, אוגוסט 2001,   Israeli Public Opinion on National Security 2001.
-	מזכר מס' 61, יולי 2002,  Israeli Public Opinion on National Security 2002.

פרסומים קבועים
Middle East Military Balance The
המאזן הצבאי למזרח התיכון - שנתון המתפרסם על-ידי הוצאת הספרים MIT בארצות הברית.

עדכן אסטרטגי - Strategic Assessment
הרבעון עדכן אסטרטגי מציג מאמרים שרובם פרי עטם של חוקרי המרכז בנושאים העומדים על סדר היום הציבורי של ישראל. רבעון זה רואה אור בעברית ובאנגלית; המהדורה האנגלית מוצגת בגרסתה המלאה באתר האינטרנט של המרכז.

JCSS Bulletin
הבולטין של המרכז רואה אור פעמיים בשנה. נכללים בו דווחים על פעילויות המרכז, ממצאי מחקריו, תקצירי ימי עיון, כנסים וועידות וכן ביקורי משלחות של חוקרים מחו"ל במרכז.

Tel Aviv Notes
מאמר שבועי בן שני עמודים בנושא המצוי על סדר היום הלאומי. מופץ למנויים קבועים בארץ ובעולם. 

מבנה ומימון
המרכז הוא יחידה אדמיניסטרטיבית בפקולטה למדעי-הרוח ופועל על-פי הדפוסים המקובלים בה ובאוניברסיטה. במסגרת זו נהנה המרכז מחופש אקדמי מלא, הן בפעולותיו בתוך האוניברסיטה והן בפעולותיו מחוץ לה.
הגוף העליון של המרכז הוא חבר הנאמנים המורכב מבאי-כוח התורמים ומנציגי האוניברסיטה. חבר הנאמנים קובע את קווי המדיניות לפעולתו של המרכז ומאשר את תכנית-העבודה שלו ואת תקציבו.
תקציבו של המרכז מבוסס על פרותיה השנתיים של קרן, שהקימה אגודת ידידי האוניברסיטה בארצות-הברית. כספי הקרן נתרמו על ידי אישים יהודים ולא יהודים בארץ ובעולם. המרכז גם מגייס כספים מקרנות פילנתרופיות למימון מחקרים ספציפיים.

שיטת העבודה
המרכז מתבסס על סגל חוקרים קבוע ומסתייע במכוני-המחקר ובחוגי ההוראה, שבאוניברסיטת תל-אביב (כגון: מרכז משה דיין, החוג למזרח-התיכון ואפריקה, החוג למדעי-המדינה, המרכז הבין-תחומי לניתוח ולחיזוי טכנולוגי ועוד), במרכזי מחקר באוניברסיטאות בארץ ומחוץ לה וכן בחוקרים עצמאיים בישראל ובחו"ל, על-פי הצרכים והאפשרויות.

לרשות החוקרים עומד מרכז מידע הסורק, מנתב ואוגר חומר תיעודי בתחומי העניין של המרכז ומסתמך בעבודתו על מקורות גלויים ממדינות האזור ומחוץ לו. המידע מיועד לחוקרי המרכז, אך עומד גם לרשותם של חוקרים מחוץ למרכז, סטודנטים ואחרים.
מבנה המרכז, פעילויותיו והמחקרים שהוא מפרסם מוצגים באתר המרכז באינטרנט. כאן אפשר למצוא גם תקצירי קורות חיים של חוקרי המרכז וכן את רשימת הפרסומים המלאה של המרכז מ-1978 ועד היום.     http://www.tau.ac.il/jcss/
המרכז מנהל כמה פרויקטים למחקר: הטרור במזרח התיכון, מאזן הכוחות הצבאיים במזרח התיכון, מדיניות ארצות-הברית במזרח התיכון, דעת הקהל ובטחון לאומי בישראל, סוגיות בדוקטרינה הצבאית הישראלית, פיקוח ובקרת נשק במזרח התיכון וכן כלכלה וביטחון.

צוות המרכז:
ראש המרכז 	-	פרופ' שי פלדמן
סגן ראש המרכז	-	ד"ר אפרים קם
עוזר ראש המרכז ומנהל הפרסומים 	- 	מר משה גרונדמן

חוקרים:
פרופ' אברהם בן-צבי
תא"ל (מיל.) שלמה ברום
הירש גודמן
ד"ר מרק הלר
אמרי טוב
גב' אמילי לנדאו
תא"ל (מיל.) עוזי עילם
גב' ענת קורץ
ד"ר אפרים קם
ד"ר פאול ריבלין
תא"ל (מיל.) אריה שלו
מר יפתח שפיר

חוקרים עמיתים
ד"ר שמואל אבן
פרופ' ניסן אורן
ד"א אפרים אסכולאי
אלוף (מיל.) שלמה גזית
ד"ר נחמן טל 

עורכת אנגלית  - ג'ודי רוזן 

מנהל מרכז מידע - יואל קוזק    

עוזרי מחקר
רנה אורן
תמיר מגל
אבי מור
תמר מלץ
שחר קורן
יונתן קמינגס
אריה רבפוגל

שני אנקרי        -  עוזרת מנהלית לראש המרכז		
אורנה גודאי     - מזכירות  המרכז
סמדר גליקמן   -  אחראית כ"א ותקציב		
שולמית רייך    -  מזכירת ראש המרכז

מכון כץ לחקר הספרות העברית
במסגרת ביה"ס למדעי היהדות

המכון לחקר הספרות העברית, שנוסד בשנת 1969 נושא את שמו של הפרופ' בן-ציון כץ ז"ל, לשעבר רקטור אוניברסיטת ת"א וראש החוג לספרות עברית והחוג ללימודים קלאסיים. את פעילותו החל המכון ב- 1970. המכון שוכן בבניין רוזנברג, טל' 03-6409701,  פקס - 03-6407031.

מטרות המכון

1.	לערוך מחקרים שיטתיים בספרות העברית לדורותיה וכן ליזום ולעודד מחקרים ומפעלים מדעיים בתחום זה.
2.	לפרסם ולהפיץ את תוצאות מחקרי המכון ומפעליו המדעיים.
3.	להוציא לאור טקסטים של חשובי היוצרים במהדורות אקדמיות.
4.	להעמיד ספרי עזר והדרכה (מונוגראפיות, ביבליוגראפיות וכו') לשימושם של תלמידים וחוקרים.
5.	 לשמר את ארכיוניהם של יוצרים נבחרים, לחקור אותם ולהעמידם לשימוש הציבור.

פרסומים

1.	מפתח לשירי ישראל נגארה, בעריכת  אסתר קורן, תשל"ה 1975.
2.	בחיי אבן בקודה - מהדורה ביקורתית של שירי  הקודש,  ידידיה פלס, 1977.
3.	על שירה וספורת, מחקרים בספרות העברית, בעריכת צבי מלאכי, 1977.
4.	המתמיד  - ח"נ ביאליק, מהדורה מדעית, בעריכת דן מירון, 1978.
5.	ספר הברמן - מחקרים בספרות העברית של ימי הביניים, בעריכת צבי מלאכי, 1978.
6.	חקר המורפולוגיה של סוגי פיוט באמצעות המחשב, צבי מלאכי (אנגלית), 1980.
7.	ספר שלונסקי, כרך א, בעריכת ישראל לוין (בשיתוף ספריית פועלים), 1980.
8.	מעיל תשבץ - הסוגים השונים של שירת החול העברית בספרד, ישראל לוין (בשיתוף הקיבוץ המאוחד), 1980.
9.	פלס - מחקרים בביקורת הספרות העברית, בעריכת נורית גוברין, 1980.
10.	לאה גולדברג - מונוגרפיה, טוביה ריבנר (בשיתוף ספריית פועלים), 1980.
11.	אל תבוזו לגנב, מאת: אה"ל (אריה הלל ליבשיץ) - נובלה מתקופת ההשכלה, ההדירה מכתב יד מנוחה גלבוע (בשיתוף הוצאת פפירוס),  1980.
12.	חוברת "ארכיוני סופרים במכון", בעריכת חגית הלפרין, 1980.
13.	חוברת "ארכיון אברהם שלונסקי", בעריכת חגית הלפרין, 1980.
14.	Proceedings of the International Conference on Literary and Linguistic Computing. Editor: Zvi Malachi, 1981.
15.	שאול טשרניחובסקי - ביבליוגרפיה, בעריכת זיוה גולן וחביבה יונאי, 1981.
16.	אמאדיש דה גאולא, מהדורת צבי מלאכי (בשיתוף הוצאת פפירוס), 1981.
17.	הדלקת הנר - סיפורי עם יהודיים מתוניסיה, מיכל שרף, 1981.
18.	חוברת "אברהם שלונסקי - חייו ויצירתו", בעריכת חגית הלפרין וגליה שגיב, 1981.
19.	ישראל אפרת - משורר והוגה (ספר היובל), 1981.
20.	What is Cognitive Poetics? Reuven Tsur, 1982.
21.	פיוטי נהוראי ג'רמון מתוניסיה, מהדורת מיכל שרף, 1982.
22.	המשמעות האחרת - מן המשל האלגורי ועד הסיפור הפארא-ריאליסטי, אורי שוהם, 1982.
23.	יערות מתוהמים - אפיזודות בביוגרפיה ליטראריה של שמעון הלקין, בועז שכביץ (בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד), תשמ"ב 1982.
24.	נחלת מ"י ברדיצ'בסקי, ביבליוגרפיה, בעריכת דן אלמגור ושמואל פישמן (בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד), 1982.
25.	מהדורה מדעית של שירי ח"נ ביאליק, כרך א, בעריכת דן מירון ואחרים (בשיתוף הוצאת דביר), 1983.
26.	איגרת חי בן מקיץ לאברהם אבן עזרא, מהדורה מדעית, ישראל לוין, 1983.
27.	משמעות וריגוש בשירה: סוגיות בפואטיקה קוגניטיבית, ראובן צור, תשמ"ג 1983.
28.	Poetic Structure, Information Processing and Perceived Effects, Reuven Tsur, 1983.
29.	Critical Terms and Insight, Reuven Tsur, 1983.
30.	ספר הכנס - הכנס הבינאוניברסיטאי לחקר הספרות העברית, בעריכת זיוה שמיר, 1984.
31.	למצוא את כיוון הרוח בענף - עיון בתפקוד האלוזיה בארגון שירו של י. הורוביץ, צילה אברמוביץ, 1984.
32.	שאול טשרניחובסקי - מונוגרפיה, אברהם שאנן (בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד), 1984.
33.	י"ח ברנר - תנועה בנקודה - מונוגרפיה, עדה צמח (בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד), 1984.
34.	אמנות ההיתממות: על האירוניה של ש"י עגנון, אסתר פוקס, תשמ"ה.
35.	מחקרים ביצירת שלמה אבן גבירול, בעריכת צבי מלאכי, תשמ"ה.
36.	גיבור דורנו בארץ, אורי שוהם (בשיתוף פפירוס ת"א),  1986.
37.	מן המלך המשיח ועד מלך בשר ודם - עיונים ברומאן ההיסטורי העברי במאה העשרים, רות שנפלד (בשיתוף פפירוס ת"א), 1986.
38.	אני השר - עיונים בשירת החול העברית בספרד, מאשה יצחקי (בשיתוף פפירוס ת"א),
1986.
39.	בפתח הספרות העברית החדשה, עוזי שביט (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), 1986.
40.	לקסיקון העיתונות העברית במאה התשע-עשרה, מנוחה גלבוע (בשיתוף הקתדרה לעיתונות ע"ש  עזריאל קרליבך), 1986.
41.	יצירות ונמעניהן, גרשון שקד (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), 1987.
42.	שירה היפנוטית עברית, ראובן צור (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות העברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), 1988.
43.	גלגולו של סיפור - על דרכי ההתהוות של סיפורי ביאליק,  רות שנפלד, 1988.
44.	הרשימה כז'אנר של מעבר מריאליזם לסימבוליזם בספרות העברית, חמוטל בר-יוסף (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), 1989.
45.	בדרכי האידיליה: טשרניחובסקי ומסורת הסוגה, חיים שוהם (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), 1989.
46.	ספר שלונסקי ב, בעריכת עוזי שביט (בשיתוף ספריית פועלים), תשמ"ח.
47.	How Do The Patterns Know Are Expressive, Reuven Tsur, Israel Science Publishers, 1987.
48.	The Road To Kubla Khan, Reuven Tsur, Israel Science Publishers,  1987.
49.	On Metaphoring, Reuven Tsur, Israel Science Publishers,  1987.
50.	מהדורה מדעית של שירי ח"נ  ביאליק ב, בעריכת דן מירון ואחרים (בשיתוף הוצאת דביר), תש"ן 1990.
51.	מה זאת אהבה - אגדת שלושה וארבעה, זיוה שמיר (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), תשנ"א 1991.
52.	המהלך החדש ומחוצה לו בספרות העברית, מנוחה גלבוע (סדרת מב"ע - מחקרים בספרות עברית - בעריכת זיוה שמיר ודן לאור), תשנ"א 1991.
53.	הסיפור שלא נגמר, צבי פריגרזון, בעריכת חגית הלפרין (בשיתוף הקיבוץ המאוחד), 1991.
54.	העיקר השלילי - אידיאולוגיה ופואטיקה מ'מכאן ומכאן' וב'עצבים' מאת י"ח ברנר, בעז ערפלי (בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד), תשנ"ב 1992.
55.	Toward a Theory of Cognitive Poetics, Reuven Tsur, Amsterdam Elsevir (North Holland), 1992.
56.	נקודות מפנה בספרות העברית וזיקתן למגעים עם ספרויות אחרות (ספר הכנס הבינאוניברסיטאי השישי לחקר הספרות העברית) בעריכת זיוה שמיר ואבנר הולצמן, תשנ"ג 1993.
57.	לקסיקון העיתונות העברית במאות השמונה-עשרה והתשע-עשרה, מנוחה גלבוע (מוסד ביאליק), תשנ"ג 1993.
58.	סדן - מחקרים בספרות עברית, כרך א, בעריכת דן לאור, ביה"ס למדעי היהדות (בשיתוף מכון כץ), תשנ"ד 1994.
59.	במבואי עיר ההרגה (מבחר מאמרים על שירו של ביאליק) בעריכת  עוזי שביט וזיוה שמיר, מכון כץ, והוצאת הקיבוץ המאוחד, תל-אביב, 1994 (מהדורה שניה - 1995).
60.	מעיל תשבץ - הסוגים השונים של שירת החול העברית בספרד, כרך א-ג, ישראל לוין, מכון כץ והוצאת הקיבוץ המאוחד, 1995.
61.	ספר ישראל לוין - קובץ מחקרים בספרות עברית לדורותיה, כרך א: ספרות ימי הביניים; כרך ב: ספרות חדשה, בעריכת ראובן צור, טובה רוזן. מכון כץ, 1995.
62.	סדן - מחקרים בספרות עברית, כרך ב, בעריכת זיוה שמיר, ביה"ס למדעי היהדות (בשיתוף מכון כץ), תשנ"ז 1997.
63.	מעגבניה עד סימפוניה - השירה הקלה של אברהם שלונסקי (ספר שלונסקי ג), חגית הלפרין (בהשתתפות גליה שגיב), הוצאת ספריית פועלים ומכון כץ, 1997.
64.	סדן - מחקרים בספרות עברית, כרך ג, בעריכת זיוה שמיר, ביה"ס למדעי היהדות (בשיתוף מכון כץ), 1998.
65.	תום ותהום (האידיליה של טשרניחובסקי), בעריכת בעז ערפלי, זיוה שמיר, עוזי שביט, מכון כץ והוצאת הקיבוץ המאוחד, ת"א 1998.
66.	תנים וכינור (חורבן, גלות, נקם וגאולה בשירה העברית הלאומית), ישראל לוין, הוצאת הקיבוץ המאוחד (בשיתוף מכון כץ), 1998.
67.	באין עלילה (סיפורי ביאליק במעגלותיהם), זיוה שמיר, הוצאת הקיבוץ המאוחד (בשיתוף מכון כץ), 1998.
68.	על עת ועל אתר (פואטיקה ופוליטיקה ביצירת אלתרמן), זיוה שמיר (סדרת מב"ע) הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999.
69.	 לנתיבה הנעלם (עקבות פרשת אירה יאן ביצירת ביאליק), זיוה שמיר (סדרת מב"ע), הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2000. 
70.	 סדן – מחקרים בספרות עברית, כרך ד, בעריכת אבנר הולצמן, בית הספר למדעי היהדות (בשיתוף מכון כץ), 2000.
71.	 מהדורה מדעית של שירי ח"נ  ביאליק (שירים ביידיש, שירי ילדים ושירי הקדשה), כרך ג', בעריכת דן מירון ואחרים, בשיתוף עם הוצאת דביר, 2000. 

בדפוס

1. 	שלוש נשים (על סיפורי יעקב שטינברג), בעריכת זיוה שמיר, עוזי שביט וחנה נוה, הוצאת הקיבוץ המאוחד.

פרוייקטים מחקריים בהכנה

1.	מהדורה אקדמית של סיפורי ביאליק, בעריכת רות שנפלד, שמואל טרטנר וחנה דויד.
2.	מהדורה חדשה ומקיפה של "דברים שבעל פה" מאת ח"נ ביאליק, בעריכת עוזי שביט ושמואל טרטנר.
3.	כינוס מכתביו של שאול טשרניחובסקי והכנתם לפרסום.
4.	כינוס מאמריו המוקדמים של אברהם שלונסקי (עד 1934) בעריכת חגית   הלפרין וגליה שגיב.
5.	מהדורה אקדמית של מכתבי אלתרמן, בעריכת זיוה שמיר ואחרים.
6.	פנקסי העבודה של נתן אלתרמן, בעריכת דן לאור.
7.	מחברות אלתרמן כרך  ז,  בעריכת חיה הופמן.
8.	"הטור השביעי"  כרך ו (1967-1956), בעריכת דבורה גילולה וסוניה רוזנברג.

מפעלים

1.	מפעל ביאליק: דן מירון, עוזי שביט, זיוה שמיר, רות שנפלד,  שמואל טרטנר.
2.	מפעל אלתרמן: עוזי שביט, זיוה שמיר,  שמואל טרטנר, סוניה רוזנברג.
3.	מפעל שלונסקי: חגית הלפרין, גליה שגיב.
4.	מפעל טשרניחובסקי: עוזי שביט, בעז ערפלי.
5.	ארכיוני סופרים: חגית הלפרין, גליה שגיב.

כנסים והרצאות

1.		הכנס הבינאוניברסיטאי הראשון לחקר הספרות העברית, אפריל 1984.
2.		כנס חוקרי ספרות ההשכלה, פברואר 1987.
3.		כנס חוקרי ביאליק, דצמבר 1987.
4.	הכנס הבינאוניברסיטאי לחקר הספרות העברית, "נקודות מפנה בספרות עברית וזיקתן למגעים עם ספרויות אחרות",  תשמ"ט 1989.
5.		כנס אלתרמן, מרס 1990.
6.	הכנס הבינלאומי לחקר הספרות העברית, "מאה שנות שירה", דצמבר 1992.
7.	כנס  י"ל גורדון (יל"ג) - יצירתו בפרספקטיבה היסטורית (במלאת 100 שנים למותו), אפריל 1992.
8.		הכנס על הפואטיקה הקוגניטיבית - פברואר 1993.
9.		כנס אלתרמן - דצמבר 1993.
10.		יום עיון ע"ש יוסף האפרתי "הלשון והמראות", מאי 1994.
11.		יום עיון לזכרו של המשורר אמיר גלבע, דצמבר 1994.
12.		כנס אלתרמן, מרס 1995.
13. 	הכנס הבינאוניברסיטאי האחד עשר לחקר הספרות העברית  "בין-טקסטואליות בספרות העברית", פברואר 1996.
14.	כנס שלונסקי לציון 100 שנה להולדת המשורר - מאי 2000.
15.	כנס אלתרמן למלאות 30 שנה למותו – דצמבר 2000.
16.	מאה שנה ל"שירתי" של ח.נ. ביאליק – ינואר 2001.
17.	ערב עיון "מחווה לסופרי דור תש"ח" – דמצבר 2001.

תערוכות

המכון ארגן בשיתוף בית התפוצות ו"יד שלונסקי" תערוכה נודדת על המשורר אברהם שלונסקי.

ארכיונים

במחלקת ארכיוני סופרים שמורים כשלושים ארכיונים אישיים, ובהם רבבות כתבי-יד של שירים, סיפורים, מסות, מאמרים, מחזות, יומנים, מכתבים ותעודות אישיות. הארכיונים נחלקים לשתי חטיבות עיקריות:
א.	המודרנה התל-אביבית ("דור שלונסקי-אלתרמן"): ארכיוניהם של אברהם שלונקי, נתן אלתרמן, אלכסנדר פן, אליעזר שטיינמן, מנשה לוין ואחרים.
ב.	 דור תש"ח: ארכיוניהם של אמר גלבע, משה שמיר, בנימין גלאי, שלמה טנאי, חנוך בטוב, נתן שחם, אהרן מגד, ע' הלל, שלמה ניצן, עוזר רבין ואחרים.
בצד עבודות השימור וקיטלוג החוקרים עוסקים ביצירתם של הסופרים שארכיוניהם נמצאים במכון, ובעריכת סדרות המחקרים "ספרי שלונסקי" ו"מחברות אלתרמן".

סגל המכון

ראש המכון:          פרופ' אבנר הולצמן
מזכירת המכון:     גב' דפנה שפר

חוקרי המכון:	

-	פרופ' בועז ערפלי
-	פרופ' ראובן צור
-	פרופ' עוזי שביט
-	פרופ' זיוה שמיר
-	גב' סמדר הורביץ
-	ד"ר חגית הלפרין
-	גב' שרון זילברשץ
-	ד"ר שמואל טרטנר
-	מר אילן ברקוביץ
-	גב' חנה דויד
-	גב' גליה שגיב

הוועדה האקדמית של המכון

פרופ' נורית גוברין
פרופ' אבנר הולצמן – ראש מכון כץ
פרופ' יאיר הופמן – ראש ביה"ס למדעי היהדות
ד"ר חגית הלפרין – מנהלת ארכיוני הסופרים
פרופ' עלי יסיף – ראש החוג לספרות עברית
פרופ' דן לאור – דקאן הפקולטה למדעי הרוח
פרופ' ישראל לוין
פרופ' בעז ערפלי
פרופ' ראובן צור
פרופ' עוזי שביט
פרופ' זיוה שמיר

מזכירות המכון: בניין רוזנברג, חדר 311,  טל': 6409701, פקס: 6407031
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 08:00-14:00

מרכז דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה/מכון שילוח
במסגרת בית-הספר להיסטוריה

מרכז משה דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה נוסד בסתיו 1983 ומשמש כמסגרת עיקרית למחקר, עיון פרסום וכל פעילות אקדמית אחרת למעט הוראה, הנוגעת למזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטת תל-אביב. בראש מרכז דיין עומד פרופ' אשר ססר, מר חיים ישראלי הוא יו"ר חבר הנאמנים של המרכז.

המרכז כולל את היחידות הבאות:
א.	מכון שילוח הפועל כיחידת מחקר.
ב.	ארכיון העתונות והספריה.
ג.	תכנית פרסומים.
ד.	תכנית ברונפמן ליחסי יהודים ערבים.
ה.	התכנית לחקר הפוליטיקה הערבית בישראל.
ו.	תכנית  סלימאן דמירל ללימודי תורכיה החדשה.
ז.	תכנית הרצאות, סמינרים וועידות.

מרכז דיין ממשיך את דרכו של מכון שילוח שנוסד ב- 1959 בחסותה של החברה המזרחית הישראלית, ומשמש מאז 1966 חלק ממערך המחקר וההוראה של לימודי המזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטת תל-אביב.

1. 	מטרת המרכז
	לתרום על ידי מחקר ותיעוד לידיעה ולהבנה של ההיסטוריה החדישה של ארצות המזרח התיכון ואפריקה ושל מצבן בהווה.

2. 	תחומי פעולתו של המרכז
מבחינה גיאוגרפית מקיפים מחקרי המרכז כיום בעיקר את הארצות הערביות של המזרח התיכון וצפון אפריקה, את תורכיה ואיראן. לאלה נוספים מחקרים הקשורים באוכלוסייה הערבית בישראל. 
המרכז מקבל מפעם לפעם חוקרים אורחים, הכותבים מחקרים מונוגראפיים בתחומי פעולתו.

פרסומי המרכז כוללים את הסדרות הבאות
א.	מונוגראפיות (בעיות קונטמפוראניות);
ב.	סקירות;
ג.	קבצים;
ד.	עזרי הוראה ומחקר (פרסומים ביבליוגראפיים);
ה.	נתונים וניתוח;
ו.	נתונים וניתוח באתר אלקטרוני מיוחד; 

ראש המרכז	-	פרופ' אשר ססר
עוזרת לראש המרכז	-	אמירה מרגלית

חוקרים
פרופ' ע' איילון, ד"ר ע' בנג'ו, גב' א' ובמן, פרופ' מ' וינטר, ד"ר א' זיסר, מר ד' זיסנווין, ד"ר י' טייטלבאום, ד"ר מ' ליטבק, ד"ר ב' מדי-וייצמן, פרופ' ד' מנשרי, פרופ' א' ססר, פרופ' י' קוסטינר, ד"ר מ' קרמר, פרופ' א' רבינוביץ, ד"ר י' רונן, ד"ר פ' ריבלין, ד"ר א' רכס, פרופ א' שמואלביץ, פרופ' מ' תמרקין.

ארכיון העתונות והספריה
ארכיון העתונות  של מרכז דיין כולל אוסף עשיר ונדיר של עיתונות מזרח תיכונית וחומר ארכיוני מגוון של פרסומים ותעודות. ספרית המחקר והעיון כוללת בסיס מידע ממוחשב ויחידת תיעוד על כלכלת המזרח התיכון.

עיון
המרכז מקיים שורה של סדנאות מחקר בהן חוקרים מן המרכז, תלמידים מתקדמים ואורחים דנים בנושאים מזרח תיכוניים קונטמפוראניים, הסדנאות הפועלות עתה עוסקות באליטות החדשות; המגרב; וענייני המפרץ הפרסי.

המרכז מקיים הרצאות, פגישות, ימי-עיון וועידות בינלאומיות המוקדשים לדיון בנושאים מתחומי פעולתו. 
המרכז וחוקריו מסייעים להפצת מידע על המזרח התיכון בקרב הציבור הרחב על ידי הרצאות, השתלמויות ובאמצעות כלי התקשורת.

תכנית ברונפמן לחקר היחסים היהודים-ערבים
בשנת תש"ם הוחל בהפעלת תכנית מחקר, עיון ופרסומים, המתמקדת בחקר ההיבטים הרחבים של שאלת היחסים בין יהודים וערבים. התכנית נשענת על קרן מיוחדת שהוקמה ע"י משפחת ברונפמן בארה"ב וקנדה.

התכנית לחקר הפוליטיקה הערבית בישראל
התכנית נפתחה בתשנ"ו כפרוייקט משותף לאוניברסיטת ת"א וקרן קונרד אדנאור - המחלקה לשיתוף פעולה בינל"א. התכנית מקיימת כנסים, מפגשים וסדנאות ויוזמת פרסומים בנושאים הבאים: פעילות מפלגתית בקרב האוכלוסיה הערבית והדרוזית, אידיאולוגיה וארגון, דפוסי ההצבעה של הבוחר הערבי והדרוזי ומאפייני ההתנהגות הפוליטית.
מנהל התכנית: ד"ר אלי רכס.

תכנית סלימאן דמירל ללימודי תורכיה החדשה
התכנית נפתחה בתשנ"ט כשותפות של מרכז דיין והמועצה להשכלה גבוהה של תורכיה. התוכנית מקיימת כנסים בנושאים הקשורים לתורכיה בת-זמננו,בהשתתפות חוקרים תורכיים; שולחת סטודנטים ישראלים ללימודים במוסדות תורכיים להשכלה גבוהה. התכנית נשענת, לעת עתה, על קרן מיוחדת שהוקמה ע"י המועצה להשכלה גבוהה של תורכיה.

מזכירות המרכז: בניין גילמן, חדר 419, טל': 6409646
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 08:30-15:00
www.dayan.org   Home page:	 dayancen@post.tau.ac.il E-mail: 
מרכז תמי שטינמץ למחקרי שלום

מרכז תמי שטינמץ למחקרי שלום הוא יחידה אוניברסיטאית רב-דיסציפלינרית לעידוד המחקר, ההוראה והחשיבה בנושאים הקשורים לשלום. המרכז פועל כגוף המשותף לפקולטות למדעי הרוח, מדעי החברה ומשפטים.

מטרות המרכז
ייזום, עידוד ופרסום של מחקרים הנוגעים לתהליכי שלום; כינוס ועידות, ימי-עיון, סמינרים, הרצאות ופעילויות אקדמיות אחרות בתחומי עיסוקו של המרכז; הפצת ידע מוסמך בציבור הרחב ועידוד דיון ציבורי בסוגיות הנוגעות לתהליכי שלום; הענקת מלגות לסטודנטים, לעידוד כתיבת עבודות לתואר השני והשלישי בנושאים רלוונטיים לתהליכי שלום, ועידוד ההוראה של נושאים אלו; ריכוז ספרות ותיעוד בשטח זה; פיתוח קשרים ודו-שיח עם מוסדות אקדמיים, מדעיים, ציבוריים, ממשלתיים ואחרים, בארץ ובחו"ל, לשם קידום המטרות האמורות לעיל, תוך הדגשה מיוחדת של טיפוח הקשרים עם חוקרים ומוסדות בחברות הערביות.

מחקר
במסגרת המרכז מתנהלים מחקרים בנושאים מגוונים הקשורים בשלום להיבטיו השונים. הצעות מחקר המוגשות למרכז לצורך מימון נבחנות ונבחרות על-ידי הוועדה המדעית, שבה חברים נציגי מכונים ופקולטות מכל חלקי הקמפוס. בין המחקרים שנערכו במסגרת המרכז בשנים האחרונות והנערכים במסגרתו כיום: המימד הכלכלי של הסכמי השלום; זהויות ותפיסות שלום בקרב ערבים ויהודים בישראל, מחקר השוואתי של דרכים לפתרון קונפליקטים בתרבויות שונות; תהליכי התאמה ולמידה במסגרת הקונפליקט הישראלי-ערבי; תפקיד התקשורת במשא ומתן בין ישראל לפלסטינים; מעמד ירושלים בהסכמי שלום עתידיים; אינטלקטואלים ותהליך השלום; תנועות שלום דתיות; הבניית קו התפר;  התרבות הישראלית בעיניים ערביות, וכדומה.

מלגות
המרכז מעניק מלגות שנתיות לסטודנטים לתואר שני ושלישי המבקשים לבצע מחקר בתחומי פעולתו.

סמינר המרכז
השנה יקיים המרכז, בשיתוף עם החוג לפילוסופיה, סמינר שנתי (בהיקף של 2 שעות שנתיות) בנושא: "תרגיל במו"מ: המקרה של ישראל - איראן". את הסמינר, המיועד לתלמידי תואר שני מחוגים שונים, ירכזו פרופ' אלעאי אלון ופרופ' דוד מנשרי.

סגל המרכז
פרופ'  אפרים יער-יוכטמן	-	ראש המרכז
ד"ר     תמר הרמן	-	מנהלת המרכז
מר      אדיר אולשנצקי	-	אחראי מאגר מידע

מזכירות המרכז: בניין נפתלי, קומה 7,  טל': 6424298, פקס: 6407489
קבלת קהל: ימים א'-ה', שעות 08:30-15:30